# Europeiska unionens L 53/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 53 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången25 februari 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 53

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången25 februari 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/291 av den 19 februari 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Asparago bianco di Cimadolmo [SGB]) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/292 av den 24 februari 2015 om godkännande av koldioxid som verksamt ämne för användning i biocidprodukter för produkttyp 15 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/293 av den 24 februari 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Liliputas [SGB]) | 5 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/294 av den 24 februari 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 8 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/295 av den 24 februari 2015 om godkännande av växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/296 av den 24 februari 2015 om inrättande av förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna om elektronisk identifiering i enlighet med artikel 12.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (
  1
  ) | 14 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/297 av den 15 december 2014 om ändring av beslut ECB/2010/23 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (ECB/2014/56) | 21 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/298 av den 15 december 2014 om interimistisk fördelning av Europeiska centralbankens inkomster (ECB/2014/57) | 24 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/299 av den 10 februari 2015 om ändring av beslut ECB/2014/34 om åtgärder avseende riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) (ECB/2015/5) | 27 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/300 av den 10 februari 2015 om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland (ECB/2015/6) | 29 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/291 av den 19 februari 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Asparago bianco di Cimadolmo [SGB])

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/292 av den 24 februari 2015 om godkännande av koldioxid som verksamt ämne för användning i biocidprodukter för produkttyp 15 (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/293 av den 24 februari 2015 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Liliputas [SGB])

5

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/294 av den 24 februari 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

8

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/295 av den 24 februari 2015 om godkännande av växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (
  1
  )

MELCO GXi efficient alternator

1

11

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/296 av den 24 februari 2015 om inrättande av förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna om elektronisk identifiering i enlighet med artikel 12.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (
  1
  )

1

14

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/297 av den 15 december 2014 om ändring av beslut ECB/2010/23 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (ECB/2014/56)

21

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/298 av den 15 december 2014 om interimistisk fördelning av Europeiska centralbankens inkomster (ECB/2014/57)

24

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/299 av den 10 februari 2015 om ändring av beslut ECB/2014/34 om åtgärder avseende riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) (ECB/2015/5)

27

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/300 av den 10 februari 2015 om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland (ECB/2015/6)

29

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG ( EUT L 158, 27.5.2014 ) | 31 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG ( EUT L 158, 27.5.2014 )

( EUT L 158, 27.5.2014 )

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/291

av den 19 februari 2015

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Asparago bianco di Cimadolmo [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Asparago bianco di Cimadolmo”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 245/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Asparago bianco di Cimadolmo”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 245/2002 (2).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Asparago bianco di Cimadolmo” (SGB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 februari 2015.

På kommissionens vägnar

För ordförande

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 245/2002 av den 8 februari 2002 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 39, 9.2.2002, s. 12)

2

(3)  EUT C 371, 18.10.2014, s. 22.

3

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/292

av den 24 februari 2015

om godkännande av koldioxid som verksamt ämne för användning i biocidprodukter för produkttyp 15

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 90.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 februari 2012 mottog Nederländerna en ansökan, i enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2), om upptagande av det verksamma ämnet koldioxid i bilaga I till det direktivet, för användning i produkttyp 15, fågelbekämpningsmedel, enligt definitionen i bilaga V till direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 februari 2012 mottog Nederländerna en ansökan, i enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2), om upptagande av det verksamma ämnet koldioxid i bilaga I till det direktivet, för användning i produkttyp 15, fågelbekämpningsmedel, enligt definitionen i bilaga V till direktivet.

| (2) | I enlighet med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG sände Nederländerna sin utvärderingsrapport och sina rekommendationer till kommissionen den 30 augusti 2013. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG sände Nederländerna sin utvärderingsrapport och sina rekommendationer till kommissionen den 30 augusti 2013.

| (3) | Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande utarbetades den 17 juni 2014 av kommittén för biocidprodukter, med beaktande av slutsatserna från den utvärderande behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska kemikaliemyndighetens yttrande utarbetades den 17 juni 2014 av kommittén för biocidprodukter, med beaktande av slutsatserna från den utvärderande behöriga myndigheten.

| (4) | Enligt yttrandet kan biocidprodukter som används för produkttyp 15 och som innehåller koldioxid förväntas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5 i direktiv 98/8/EG, under förutsättning att vissa specifikationer och villkor för dess användning är uppfyllda. |
| --- | --- |

(4)

Enligt yttrandet kan biocidprodukter som används för produkttyp 15 och som innehåller koldioxid förväntas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5 i direktiv 98/8/EG, under förutsättning att vissa specifikationer och villkor för dess användning är uppfyllda.

| (5) | Det är därför lämpligt att godkänna koldioxid för användning i biocidprodukter för produkttyp 15, under förutsättning att dessa specifikationer och villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att godkänna koldioxid för användning i biocidprodukter för produkttyp 15, under förutsättning att dessa specifikationer och villkor är uppfyllda.

| (6) | Eftersom nanomaterial inte ingick i utvärderingarna, bör godkännandet inte omfatta sådana material i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom nanomaterial inte ingick i utvärderingarna, bör godkännandet inte omfatta sådana material i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Koldioxid ska godkännas som ett verksamt ämne för användning i biocidprodukter för produkttyp 15, förutsatt att de specifikationer och villkor som anges i bilagan är uppfyllda.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

---

BILAGA

| Trivialnamn | IUPAC-namn
  Identifikationsnummer | Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | God-kännande-perioden löper ut | Produkt-typ | Särskilda villkor (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koldioxid | IUPAC-namn
  Koldioxid
  EG-nr: 204-696-9
  CAS-nr: 124-38-9 | 999 ml/l | 1 juni 2015 | 31 maj 2025 | 15 | Produktgranskningen ska särskilt ta hänsyn till sådana exponeringar och risker och till den effektivitet som har samband med de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen på unionsnivå.
  För biocidprodukter ska godkännanden ges om följande villkor är uppfyllda:






  1) | Produkter får endast tillhandahållas till och användas av utbildat yrkesfolk. |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Identifikationsnummer

Det verksamma ämnets minsta renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

God-kännande-perioden löper ut

Produkt-typ

Särskilda villkor (2)

Koldioxid

IUPAC-namn

Koldioxid

EG-nr: 204-696-9

CAS-nr: 124-38-9

999 ml/l

1 juni 2015

31 maj 2025

15

Produktgranskningen ska särskilt ta hänsyn till sådana exponeringar och risker och till den effektivitet som har samband med de användningsområden som ingår i en ansökan om godkännande, men som inte ingick i riskbedömningen på unionsnivå.

För biocidprodukter ska godkännanden ges om följande villkor är uppfyllda:

1)

Produkter får endast tillhandahållas till och användas av utbildat yrkesfolk.

| 2) | Lämpliga åtgärder ska vidtas för att skydda användarna, vilket vid behov inbegriper tillgång till personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

2)

Lämpliga åtgärder ska vidtas för att skydda användarna, vilket vid behov inbegriper tillgång till personlig skyddsutrustning.

| 3) | Lämpliga åtgärder ska vidtas för att skydda kringstående personer, t.ex. genom att förbjuda tillträdet till det område där behandlingen pågår. |
| --- | --- |

3)

Lämpliga åtgärder ska vidtas för att skydda kringstående personer, t.ex. genom att förbjuda tillträdet till det område där behandlingen pågår.

| 4) | Genom dosering och bruksanvisning ska det sörjas för att fåglar avlivas utan onödig smärta och lidande. |
| --- | --- |

4)

Genom dosering och bruksanvisning ska det sörjas för att fåglar avlivas utan onödig smärta och lidande.

| 5) | I villkoren för användning ska anges att koldioxid ska tillgripas som en åtgärd i sista hand, inom ramen för en strategi för integrerat växtskydd, vars syfte ska vara att begränsa användningen av en sådan produkt till ett minimum. |
| --- | --- |

5)

I villkoren för användning ska anges att koldioxid ska tillgripas som en åtgärd i sista hand, inom ramen för en strategi för integrerat växtskydd, vars syfte ska vara att begränsa användningen av en sådan produkt till ett minimum.

---

(1)  Den renhet som anges i denna kolumn är den minsta renhetsgraden för det verksamma ämne som använts för utvärderingen enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 528/2012. Det verksamma ämnet i den produkt som släpps ut på marknaden kan ha samma renhetsgrad eller annan renhetsgrad, om det har bevisats vara tekniskt ekvivalent med det utvärderade verksamma ämnet.

(2)  När det gäller genomförandet av de gemensamma principerna i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 återfinns granskningsrapporternas innehåll och slutsatser på kommissionens webbplats: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/293

av den 24 februari 2015

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Liliputas [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artiklarna 15.2 och 52.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Litauens ansökan om registrering av namnet ”Liliputas” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Litauens ansökan om registrering av namnet ”Liliputas” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Genom ett meddelande om invändning av den 13 september 2013 och en motiverad invändning av den 8 november 2013 invände Polen mot registreringen i enlighet med artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1151/2012. Invändningen ansågs möjlig att ta upp till prövning. |
| --- | --- |

(2)

Genom ett meddelande om invändning av den 13 september 2013 och en motiverad invändning av den 8 november 2013 invände Polen mot registreringen i enlighet med artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1151/2012. Invändningen ansågs möjlig att ta upp till prövning.

| (3) | Genom skrivelser av den 8 januari 2014 uppmanade kommissionen de berörda parterna att inleda lämpliga samråd för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse i enlighet med sina interna förfaranden. |
| --- | --- |

(3)

Genom skrivelser av den 8 januari 2014 uppmanade kommissionen de berörda parterna att inleda lämpliga samråd för att sinsemellan försöka nå en överenskommelse i enlighet med sina interna förfaranden.

| (4) | Ingen överenskommelse nåddes mellan Litauen och Polen. |
| --- | --- |

(4)

Ingen överenskommelse nåddes mellan Litauen och Polen.

| (5) | Eftersom ingen överenskommelse nåddes åligger det kommissionen att fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom ingen överenskommelse nåddes åligger det kommissionen att fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (6) | I enlighet med artikel 10.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 hävdade invändaren att registreringen av ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning skulle äventyra överlevnaden för ett delvis identiskt namn, för varumärken och för produkter som lagligen funnits på den polska marknaden i betydligt mer än fem år före den dag då ansökan om registrering av namnet ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (15 juni 2013). Enligt invändaren skulle registreringen utgöra ett hot mot överlevnaden för en produkt kallad ”Liliput”, som är en polsk ost med egenskaper som liknar ”Liliputas” och vars namn är fonetiskt likt namnet ”Liliputas”. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 10.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 hävdade invändaren att registreringen av ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning skulle äventyra överlevnaden för ett delvis identiskt namn, för varumärken och för produkter som lagligen funnits på den polska marknaden i betydligt mer än fem år före den dag då ansökan om registrering av namnet ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (15 juni 2013). Enligt invändaren skulle registreringen utgöra ett hot mot överlevnaden för en produkt kallad ”Liliput”, som är en polsk ost med egenskaper som liknar ”Liliputas” och vars namn är fonetiskt likt namnet ”Liliputas”.

| (7) | Invändaren hävdar att termen ”Liliput” används allmänt i Polen för produkter som kännetecknas av sin ringa storlek och att den används också för ost. Ost med namnet ”Liliput” har lagligen tillverkats och saluförts i Polen sedan 1971. I företagsstandarder, tekniska föreskrifter och normer för användning av råvaror förtecknas ”Liliput” bland andra typer av ost som gouda, edamer och emmentaler. Denna term, som avser den polska osten, är populär bland polska konsumenter och är inte på något sätt kopplad till den litauiska osten. Den är därför att betrakta som en generisk term för generisk ost i Polen. När det gäller produkten har den polska osten ”Liliput” egenskaper, utseende och dimensioner som liknar den litauiska osten ”Liliputas”. Slutligen menar invändaren att ”Liliput” och ”Liliputas” är liknande produkter med generiska namn. Därför skulle registreringen av namnet ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning förhindra polska producenter från att saluföra sin ost ”Liliput” eller i varje fall från att använda namnet ”Liliput” för en ost. |
| --- | --- |

(7)

Invändaren hävdar att termen ”Liliput” används allmänt i Polen för produkter som kännetecknas av sin ringa storlek och att den används också för ost. Ost med namnet ”Liliput” har lagligen tillverkats och saluförts i Polen sedan 1971. I företagsstandarder, tekniska föreskrifter och normer för användning av råvaror förtecknas ”Liliput” bland andra typer av ost som gouda, edamer och emmentaler. Denna term, som avser den polska osten, är populär bland polska konsumenter och är inte på något sätt kopplad till den litauiska osten. Den är därför att betrakta som en generisk term för generisk ost i Polen. När det gäller produkten har den polska osten ”Liliput” egenskaper, utseende och dimensioner som liknar den litauiska osten ”Liliputas”. Slutligen menar invändaren att ”Liliput” och ”Liliputas” är liknande produkter med generiska namn. Därför skulle registreringen av namnet ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning förhindra polska producenter från att saluföra sin ost ”Liliput” eller i varje fall från att använda namnet ”Liliput” för en ost.

| (8) | Invändaren hävdar också att den produkt och det namn som ska registreras inte uppfyller kraven i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012. Såsom anges i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet fick osten namnet ”Liliputas” på grund av sin storlek. Namnet ”Liliputas” innebär därför inte att produkten kommer från en bestämd ort, utan syftar bara – liksom namnet på den polska osten ”Liliput” – på ostens ringa storlek. Dessutom kan produktens egenskaper inte hänföras till dess geografiska ursprung, utan beror på mognadslagringen i små runda formar. Den lokala mikroskopiska mögelsvampens (Penicillium pallidum Smith) effekter på de organoleptiska egenskaperna hos ”Liliputas” är inte bevisade. Det faktum att varan producerades enligt nationella standarder i Sovjetunionen torde också bekräfta att den kunde produceras överallt i Sovjetunionen och att det inte fanns någon särskild koppling till det avgränsade geografiska området. Slutsatsen är att ”Liliputas” bör betraktas som en generisk produkt. |
| --- | --- |

(8)

Invändaren hävdar också att den produkt och det namn som ska registreras inte uppfyller kraven i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012. Såsom anges i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet fick osten namnet ”Liliputas” på grund av sin storlek. Namnet ”Liliputas” innebär därför inte att produkten kommer från en bestämd ort, utan syftar bara – liksom namnet på den polska osten ”Liliput” – på ostens ringa storlek. Dessutom kan produktens egenskaper inte hänföras till dess geografiska ursprung, utan beror på mognadslagringen i små runda formar. Den lokala mikroskopiska mögelsvampens (Penicillium pallidum Smith) effekter på de organoleptiska egenskaperna hos ”Liliputas” är inte bevisade. Det faktum att varan producerades enligt nationella standarder i Sovjetunionen torde också bekräfta att den kunde produceras överallt i Sovjetunionen och att det inte fanns någon särskild koppling till det avgränsade geografiska området. Slutsatsen är att ”Liliputas” bör betraktas som en generisk produkt.

| (9) | Flera polska ostproducenter har beviljats skydd för varumärken som innehåller ordet ”Liliput”, såsom det registrerade ord- och figurvarumärket ”Cheesland Liliput” och ”Ser liliput”och det använda ordvarumärket ”Serenada Liliput”. Produktionen av den polska ”Liliput” är betydande: 2 762 ton producerades 2013 i industriell skala och salufördes i hela Polen i 2 250 butiker, och 4,8 % av produktionen exporterades inom EU-marknaden. 90 % av produktionen av ”Liliput” omfattas av ett varumärke. Enligt invändarens uppfattning skulle registreringen av namnet ”Liliputas” som en skyddad geografisk beteckning utgöra ett hot mot överlevnaden för dessa varumärken. |
| --- | --- |

(9)

Flera polska ostproducenter har beviljats skydd för varumärken som innehåller ordet ”Liliput”, såsom det registrerade ord- och figurvarumärket ”Cheesland Liliput” och ”Ser liliput”och det använda ordvarumärket ”Serenada Liliput”. Produktionen av den polska ”Liliput” är betydande: 2 762 ton producerades 2013 i industriell skala och salufördes i hela Polen i 2 250 butiker, och 4,8 % av produktionen exporterades inom EU-marknaden. 90 % av produktionen av ”Liliput” omfattas av ett varumärke. Enligt invändarens uppfattning skulle registreringen av namnet ”Liliputas” som en skyddad geografisk beteckning utgöra ett hot mot överlevnaden för dessa varumärken.

| (10) | Trots ovannämnda argument som anförts av invändaren, bör namnet ”Liliputas” registreras som skyddad geografisk beteckning av följande skäl. |
| --- | --- |

(10)

Trots ovannämnda argument som anförts av invändaren, bör namnet ”Liliputas” registreras som skyddad geografisk beteckning av följande skäl.

| (11) | Även om användningen av namnet ”Liliputas” måste ha sitt ursprung i den ringa storleken hos den ost det syftar på, är det uppenbart att namnet i Litauen, på ett halvt sekel, har förlorat denna storleksreferens och samtidigt har utvecklat en stark koppling till produktionsområdet. I Litauen är nu namnet ”Liliputas” obestridligen associerat med den handgjorda halvhårda fermenterade ost av hög kvalitet som produceras i byn Belvederis. Litauiska konsumenter förknippar inte det namnet med en polsk ost eller med normal industriell ostproduktion. Trots att namnet Liliputas inte har någon geografisk bestämning överensstämmer det ändå med definitionen i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 som anger att skyddad geografisk beteckning är ett namn som identifierar en produkt som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land. |
| --- | --- |

(11)

Även om användningen av namnet ”Liliputas” måste ha sitt ursprung i den ringa storleken hos den ost det syftar på, är det uppenbart att namnet i Litauen, på ett halvt sekel, har förlorat denna storleksreferens och samtidigt har utvecklat en stark koppling till produktionsområdet. I Litauen är nu namnet ”Liliputas” obestridligen associerat med den handgjorda halvhårda fermenterade ost av hög kvalitet som produceras i byn Belvederis. Litauiska konsumenter förknippar inte det namnet med en polsk ost eller med normal industriell ostproduktion. Trots att namnet Liliputas inte har någon geografisk bestämning överensstämmer det ändå med definitionen i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 som anger att skyddad geografisk beteckning är ett namn som identifierar en produkt som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land.

| (12) | Mot bakgrund av ovanstående kan ”Liliputas” inte betraktas som ett generiskt namn. Generiska namn är namn som, även om de har ett historiskt samband med den plats där den produkt de avser ursprungligen framställdes eller salufördes, nu är helt frikopplade från detta första geografiska ursprung. För ”Liliputas” gäller raka motsatsen. Det var från början frikopplat från sitt geografiska ursprung, men har nu ett starkt samband med produktionsområdet. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av ovanstående kan ”Liliputas” inte betraktas som ett generiskt namn. Generiska namn är namn som, även om de har ett historiskt samband med den plats där den produkt de avser ursprungligen framställdes eller salufördes, nu är helt frikopplade från detta första geografiska ursprung. För ”Liliputas” gäller raka motsatsen. Det var från början frikopplat från sitt geografiska ursprung, men har nu ett starkt samband med produktionsområdet.

| (13) | Produkten har egenskaper och rykte som kan tillskrivas dess geografiska ursprung. Även om det offentliggjorda sammanfattande dokumentet anger att osten fick namnet ”Liliputas” på grund av sin storlek, klargör det också att den får sin särskilda smak och arom från mognadslagringen i små runda formar med hjälp av intern mikroflora och den mikroskopiska mögelsvampen Penicillium pallidum Smith, som växer i källare i det geografiska området. Denna mögelsvamp, som är specifik för källare i byn Belvederis, ger upphov till den friska smak och arom av mjölksyra som är utmärkande för osten ”Liliputas”. Området erbjuder särskilda levnadsförhållanden för denna mögelsvamp. Det faktum att osten är handgjord och tillverkas på ett icke-mekaniserat sätt bidrar till bevarandet och utvecklingen av mögelsvampen. Dessutom har ”Liliputas” ett väl dokumenterat och grundmurat rykte som den litauiska mejeriproduktionens flaggskeppsprodukt, vilket utförligt beskrivs i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

(13)

Produkten har egenskaper och rykte som kan tillskrivas dess geografiska ursprung. Även om det offentliggjorda sammanfattande dokumentet anger att osten fick namnet ”Liliputas” på grund av sin storlek, klargör det också att den får sin särskilda smak och arom från mognadslagringen i små runda formar med hjälp av intern mikroflora och den mikroskopiska mögelsvampen Penicillium pallidum Smith, som växer i källare i det geografiska området. Denna mögelsvamp, som är specifik för källare i byn Belvederis, ger upphov till den friska smak och arom av mjölksyra som är utmärkande för osten ”Liliputas”. Området erbjuder särskilda levnadsförhållanden för denna mögelsvamp. Det faktum att osten är handgjord och tillverkas på ett icke-mekaniserat sätt bidrar till bevarandet och utvecklingen av mögelsvampen. Dessutom har ”Liliputas” ett väl dokumenterat och grundmurat rykte som den litauiska mejeriproduktionens flaggskeppsprodukt, vilket utförligt beskrivs i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet.

| (14) | Skillnaderna mellan ”Liliputas” och ”Liliput” är därför helt uppenbara. ”Liliputas” kan inte anses vara en generisk produkt. |
| --- | --- |

(14)

Skillnaderna mellan ”Liliputas” och ”Liliput” är därför helt uppenbara. ”Liliputas” kan inte anses vara en generisk produkt.

| (15) | När det gäller påståendet att ”Liliputas” omfattades av Sovjetunionens standarder och därför kunde tillverkas var som helst i Sovjetunionen, bör det noteras att produkter vid den tidpunkten obligatoriskt omfattades av sådana standarder. Dessutom innebär inte denna omständighet att produkten, som beskrivs i den standard som infördes på Litauens initiativ, tillverkades någon annanstans. I alla händelser tilldelades den under perioden 1969–1979 flera utmärkelser, diplom, kvalitetsmärken och medaljer, och identifierades tydligt som en litauisk ost tillverkad i byn Belvederis. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller påståendet att ”Liliputas” omfattades av Sovjetunionens standarder och därför kunde tillverkas var som helst i Sovjetunionen, bör det noteras att produkter vid den tidpunkten obligatoriskt omfattades av sådana standarder. Dessutom innebär inte denna omständighet att produkten, som beskrivs i den standard som infördes på Litauens initiativ, tillverkades någon annanstans. I alla händelser tilldelades den under perioden 1969–1979 flera utmärkelser, diplom, kvalitetsmärken och medaljer, och identifierades tydligt som en litauisk ost tillverkad i byn Belvederis.

| (16) | Termen ”Liliput” är fonetiskt lik termen ”Liliputas” som registreringen avser. Båda namnen har sitt ursprung i ostens ringa storlek. Även om osten ”Liliputas” är en produkt med tydligt utmärkande egenskaper, kvalitet och anseende, har osten ”Liliput” aspekter som gör att den liknar osten ”Liliputas”. Eftersom namnen är snarlika och produkterna har visuella likheter skulle tillämpningen av skyddet enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1151/2012 kunna leda till att termen ”Liliputas”, om den registreras, skulle förhindra polska osttillverkare att använda termen ”Liliput”. |
| --- | --- |

(16)

Termen ”Liliput” är fonetiskt lik termen ”Liliputas” som registreringen avser. Båda namnen har sitt ursprung i ostens ringa storlek. Även om osten ”Liliputas” är en produkt med tydligt utmärkande egenskaper, kvalitet och anseende, har osten ”Liliput” aspekter som gör att den liknar osten ”Liliputas”. Eftersom namnen är snarlika och produkterna har visuella likheter skulle tillämpningen av skyddet enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 1151/2012 kunna leda till att termen ”Liliputas”, om den registreras, skulle förhindra polska osttillverkare att använda termen ”Liliput”.

| (17) | Det finns bevis för att användningen av termen ”Liliput” inte var avsedd att utnyttja namnet ”Liliputas” anseende. Konsumenterna har inte vilseletts och har inte heller riskerat att vilseledas om produkternas verkliga ursprung. De två produkterna har två åtskilda marknader där de är väl kända och korrekt identifierade. Av dessa skäl, och eftersom det visades att ”Liliput” har varit i lagligt bruk i minst 25 år innan ansökan om registrering av ”Liliputas” ingavs till kommissionen, bör med hänsyn till rättvisa och traditionell användning den längsta övergångsperioden enligt artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 beviljas. |
| --- | --- |

(17)

Det finns bevis för att användningen av termen ”Liliput” inte var avsedd att utnyttja namnet ”Liliputas” anseende. Konsumenterna har inte vilseletts och har inte heller riskerat att vilseledas om produkternas verkliga ursprung. De två produkterna har två åtskilda marknader där de är väl kända och korrekt identifierade. Av dessa skäl, och eftersom det visades att ”Liliput” har varit i lagligt bruk i minst 25 år innan ansökan om registrering av ”Liliputas” ingavs till kommissionen, bör med hänsyn till rättvisa och traditionell användning den längsta övergångsperioden enligt artikel 15.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 beviljas.

| (18) | Denna slutsats innebär inte med nödvändighet att användningen av termen ”Liliput” blir olaglig. I enlighet med artikel 41.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 ska användningen av namnet ”Liliput” inte påverkas av registreringen av namnet ”Liliputas”, om det med hänsyn tagen till alla relevanta faktorer, särskilt de rådande förhållandena i de områden där produkten konsumeras och relevant nationell lagstiftning eller relevanta unionsrättsakter, kan fastställas att ”Liliput” har blivit en generisk term. |
| --- | --- |

(18)

Denna slutsats innebär inte med nödvändighet att användningen av termen ”Liliput” blir olaglig. I enlighet med artikel 41.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 ska användningen av namnet ”Liliput” inte påverkas av registreringen av namnet ”Liliputas”, om det med hänsyn tagen till alla relevanta faktorer, särskilt de rådande förhållandena i de områden där produkten konsumeras och relevant nationell lagstiftning eller relevanta unionsrättsakter, kan fastställas att ”Liliput” har blivit en generisk term.

| (19) | När det gäller varumärken som innehåller termen ”Liliput” för vilka det lämnats in en ansökan, gjorts en registrering eller för vilka rätten förvärvats genom användning i god tro inom unionens territorium före ansökan om registrering av ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning, får dessa varumärken, i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, fortsätta att användas och förnyas för den produkten, förutsatt att de allmänna kraven i varumärkeslagstiftningen i övrigt uppfylls. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller varumärken som innehåller termen ”Liliput” för vilka det lämnats in en ansökan, gjorts en registrering eller för vilka rätten förvärvats genom användning i god tro inom unionens territorium före ansökan om registrering av ”Liliputas” som skyddad geografisk beteckning, får dessa varumärken, i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, fortsätta att användas och förnyas för den produkten, förutsatt att de allmänna kraven i varumärkeslagstiftningen i övrigt uppfylls.

| (20) | Mot denna bakgrund bör namnet ”Liliputas” föras in i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(20)

Mot denna bakgrund bör namnet ”Liliputas” föras in i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar.

| (21) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Liliputas” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.3 Ost enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Termen ”Liliput” får användas för ost som inte uppfyller specifikationen för ”Liliputas” under en period av 15 år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 170, 15.6.2013, s. 46.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/294

av den 24 februari 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/295

av den 24 februari 2015

om godkännande av växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (1), särskilt artikel 12.4, och

av följande skäl:

| (1) | Leverantören Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), som företräds i unionen av Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., (nedan kallad sökanden) lämnade in en ansökan om godkännande av växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator som en innovativ teknik den 24 juni 2014. Ansökans fullständighet bedömdes i enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2). Kommissionen konstaterade att viss relevant information saknades i den ursprungliga ansökan och begärde att sökanden skulle komplettera den. Kommissionen mottog den fullständiga informationen den 10 juli 2014 och bedömningen av ansökan inleddes dagen efter detta datum. |
| --- | --- |

(1)

Leverantören Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), som företräds i unionen av Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V., (nedan kallad sökanden) lämnade in en ansökan om godkännande av växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator som en innovativ teknik den 24 juni 2014. Ansökans fullständighet bedömdes i enlighet med artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 (2). Kommissionen konstaterade att viss relevant information saknades i den ursprungliga ansökan och begärde att sökanden skulle komplettera den. Kommissionen mottog den fullständiga informationen den 10 juli 2014 och bedömningen av ansökan inleddes dagen efter detta datum.

| (2) | Ansökan har bedömts i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009, genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 och Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 (nedan kallade de tekniska riktlinjerna) (3) och konstaterades vara fullständig. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan har bedömts i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009, genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 och Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 (nedan kallade de tekniska riktlinjerna) (3) och konstaterades vara fullständig.

| (3) | Ansökan gäller växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator för utgående ström på 130 A till 250 A. Växelströmsgeneratorn har hög verkningsgrad, fastställd enligt VDA-metoden i punkt 5.1.2 i bilaga I till de tekniska riktlinjerna. Metoden bygger på den testmetod som anges i den internationella standarden ISO 8854:2012 (4). Ansökan avser en växelströmsgenerator med högre verkningsgrad än jämförelsegeneratorn genom att följande tre typer av förluster minskas: minskade likriktningsförluster genom en ny diod med låg energiförlust, minskade järnförluster i statorn genom användning av en statorkärna av tunn lågförlust-motorplåt och minskade kopparförluster genom användning av en stator med ultrahög fyllfaktor och axiell kylning. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator för utgående ström på 130 A till 250 A. Växelströmsgeneratorn har hög verkningsgrad, fastställd enligt VDA-metoden i punkt 5.1.2 i bilaga I till de tekniska riktlinjerna. Metoden bygger på den testmetod som anges i den internationella standarden ISO 8854:2012 (4). Ansökan avser en växelströmsgenerator med högre verkningsgrad än jämförelsegeneratorn genom att följande tre typer av förluster minskas: minskade likriktningsförluster genom en ny diod med låg energiförlust, minskade järnförluster i statorn genom användning av en statorkärna av tunn lågförlust-motorplåt och minskade kopparförluster genom användning av en stator med ultrahög fyllfaktor och axiell kylning.

| (4) | Kommissionen konstaterar att informationen i ansökan visar att de villkor och kriterier som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 och artiklarna 2 och 4 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 har uppfyllts. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen konstaterar att informationen i ansökan visar att de villkor och kriterier som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 och artiklarna 2 och 4 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 har uppfyllts.

| (5) | Sökanden har visat att en högeffektiv generator av den typ som beskrivs i ansökan förekom i högst 3 % av de nya personbilar som registrerades under referensåret 2009. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden har visat att en högeffektiv generator av den typ som beskrivs i ansökan förekom i högst 3 % av de nya personbilar som registrerades under referensåret 2009.

| (6) | För att påvisa de koldioxidminskningar som kommer att kunna uppnås med den innovativa tekniken när den är monterad i ett fordon är det nödvändigt att definiera det jämförelsefordon som de fordon som är utrustade med den innovativa tekniken ska jämföras med enligt artiklarna 5 och 8 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. Kommissionen anser att det är lämpligt att använda en generator med en verkningsgrad på 67 % som jämförelse när den innovativa tekniken monteras i en ny fordonstyp. När växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator monteras i en befintlig fordonstyp bör jämförelsen göras med generatorn i den senaste versionen av den aktuella fordonstypen på marknaden. |
| --- | --- |

(6)

För att påvisa de koldioxidminskningar som kommer att kunna uppnås med den innovativa tekniken när den är monterad i ett fordon är det nödvändigt att definiera det jämförelsefordon som de fordon som är utrustade med den innovativa tekniken ska jämföras med enligt artiklarna 5 och 8 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. Kommissionen anser att det är lämpligt att använda en generator med en verkningsgrad på 67 % som jämförelse när den innovativa tekniken monteras i en ny fordonstyp. När växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator monteras i en befintlig fordonstyp bör jämförelsen göras med generatorn i den senaste versionen av den aktuella fordonstypen på marknaden.

| (7) | Sökanden har lagt fram en metod för provning av koldioxidminskning vars formler är förenliga med de formler som beskrivs i de tekniska riktlinjerna för den förenklade metoden avseende effektiva växelströmsgeneratorer. Kommissionen anser att testmetoden kommer att ge resultat som är kontrollerbara, repeterbara och jämförbara och att den på ett realistiskt sätt med tydlig statistisk signifikans kan visa på den innovativa teknikens fördelar i fråga om koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. |
| --- | --- |

(7)

Sökanden har lagt fram en metod för provning av koldioxidminskning vars formler är förenliga med de formler som beskrivs i de tekniska riktlinjerna för den förenklade metoden avseende effektiva växelströmsgeneratorer. Kommissionen anser att testmetoden kommer att ge resultat som är kontrollerbara, repeterbara och jämförbara och att den på ett realistiskt sätt med tydlig statistisk signifikans kan visa på den innovativa teknikens fördelar i fråga om koldioxidutsläpp i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

| (8) | Sökanden har lagt fram en metod för att bedöma koldioxidminskningen vars formler bygger på de tekniska riktlinjerna i fråga om effektiva växelströmsgeneratorer. Kommissionen konstaterar att sökandens testmetoder och formler för beräkning av koldioxidminskningar i alla avseenden är identiska med de metoder som anges i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU (5). Kommissionen anser därför att den metod som anges i kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU bör användas för att fastställa de minskade koldioxidutsläpp som kan uppnås genom användning av växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator. |
| --- | --- |

(8)

Sökanden har lagt fram en metod för att bedöma koldioxidminskningen vars formler bygger på de tekniska riktlinjerna i fråga om effektiva växelströmsgeneratorer. Kommissionen konstaterar att sökandens testmetoder och formler för beräkning av koldioxidminskningar i alla avseenden är identiska med de metoder som anges i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU (5). Kommissionen anser därför att den metod som anges i kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU bör användas för att fastställa de minskade koldioxidutsläpp som kan uppnås genom användning av växelströmsgeneratorn MELCO GXi efficient alternator.

| (9) | Mot ovanstående bakgrund anser kommissionen att sökanden på ett tillfredsställande sätt har visat att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken är minst 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Mot ovanstående bakgrund anser kommissionen att sökanden på ett tillfredsställande sätt har visat att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken är minst 1 g CO2/km.

| (10) | Kommissionen noterar att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken delvis kan påvisas i den standardiserade testcykeln, och den totala utsläppsminskning som ska certifieras bör därför fastställas i enlighet med artikel 8.2 andra stycket i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen noterar att de utsläppsminskningar som uppnås med den innovativa tekniken delvis kan påvisas i den standardiserade testcykeln, och den totala utsläppsminskning som ska certifieras bör därför fastställas i enlighet med artikel 8.2 andra stycket i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

| (11) | Kommissionen konstaterar att kontrollrapporten har upprättats av UTAC (gruppen UTAC CERAM) och att rapporten stöder de resultat som anges i ansökan. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen konstaterar att kontrollrapporten har upprättats av UTAC (gruppen UTAC CERAM) och att rapporten stöder de resultat som anges i ansökan.

| (12) | Mot denna bakgrund har kommissionen inga invändningar mot godkännandet av denna innovativa teknik. |
| --- | --- |

(12)

Mot denna bakgrund har kommissionen inga invändningar mot godkännandet av denna innovativa teknik.

| (13) | För att fastställa den allmänna miljöinnovationskod som ska användas i relevanta typgodkännandedokument i enlighet med bilagorna I, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (6) bör den individuella koden för den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut fastställas. |
| --- | --- |

(13)

För att fastställa den allmänna miljöinnovationskod som ska användas i relevanta typgodkännandedokument i enlighet med bilagorna I, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (6) bör den individuella koden för den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut fastställas.

| (14) | Tillverkare som vill dra nytta av en minskning av sina genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp för att uppnå sitt mål för specifika utsläpp genom att minska koldioxidutsläppen med hjälp av den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut, bör i enlighet med artikel 11.1 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 hänvisa till detta beslut i sin ansökan om EG-typgodkännandeintyg för de berörda fordonen. |
| --- | --- |

(14)

Tillverkare som vill dra nytta av en minskning av sina genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp för att uppnå sitt mål för specifika utsläpp genom att minska koldioxidutsläppen med hjälp av den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut, bör i enlighet med artikel 11.1 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 hänvisa till detta beslut i sin ansökan om EG-typgodkännandeintyg för de berörda fordonen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Växelströmsgeneratorn Mitsubishi Electric Corporation GXi efficient alternator som har en förhöjd verkningsgrad genom minskning av tre olika förluster och som är avsedd att användas i M1-fordon, godkänns som innovativ teknik i den mening som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009.

2.   Minskningen av koldioxidutsläppen genom användning av den växelströmsgenerator som avses i punkt 1 ska fastställas med hjälp av metoden i bilagan till genomförandebeslut 2013/341/EU.

3.   I enlighet med artikel 11.2 andra stycket i förordning (EU) nr 725/2011 får den koldioxidminskning som fastställts i enlighet med punkt 2 endast intygas och anges i intyget om överensstämmelse och relevant typgodkännandedokumentation, som anges i bilagorna I, VIII och IX till direktiv 2007/46/EG, om minskningen ligger på eller över det tröskelvärde som anges i artikel 9.1 i genomförandeförordning (EU) nr 725/2011.

4.   Den enskilda miljöinnovationskod som ska anges i typgodkännandedokumentationen för den innovativa teknik som godkänns genom detta beslut ska vara ”12”.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 725/2011 av den 25 juli 2011 om inrättandet av ett förfarande för godkännande och certifiering av innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (EUT L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf

3

(4)  ISO 8854 Vägfordon – Generatorer med regulator – Provningsmetoder och allmänna krav. Referensnummer ISO 8854: 2012 (E).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/341/EU av den 27 juni 2013 om godkännande av Valeo Efficient Generation Alternator som en innovativ teknik för att minska koldioxidutsläppen från personbilar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 (EUT L 179, 29.6.2013, s. 98).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

6

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/296

av den 24 februari 2015

om inrättande av förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna om elektronisk identifiering i enlighet med artikel 12.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (1), särskilt artikel 12.7, och

av följande skäl:

| (1) | Samarbete mellan medlemsstaterna om interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering är avgörande för att främja en hög nivå av förtroende och en säkerhetsnivå som är anpassad till risknivån i sådana system. |
| --- | --- |

(1)

Samarbete mellan medlemsstaterna om interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering är avgörande för att främja en hög nivå av förtroende och en säkerhetsnivå som är anpassad till risknivån i sådana system.

| (2) | Artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014 kräver att den anmälande medlemsstaten förser andra medlemsstater med en beskrivning av detta system sex månader i förväg så att medlemsstaterna kan samarbeta på det sätt som anges i artikel 12.5 i förordning (EU) nr 910/2014. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014 kräver att den anmälande medlemsstaten förser andra medlemsstater med en beskrivning av detta system sex månader i förväg så att medlemsstaterna kan samarbeta på det sätt som anges i artikel 12.5 i förordning (EU) nr 910/2014.

| (3) | Samarbete mellan medlemsstaterna kräver förenklade förfaranden. Interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering kan inte skapas genom förfaranden som genomförs på olika språk. Användningen av engelska under samarbetet kommer att göra det lättare att uppnå interoperabilitet och säkerhet i system för elektronisk identifiering. Översättningen av redan befintlig dokumentation bör emellertid inte ge upphov till orimliga bördor. |
| --- | --- |

(3)

Samarbete mellan medlemsstaterna kräver förenklade förfaranden. Interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering kan inte skapas genom förfaranden som genomförs på olika språk. Användningen av engelska under samarbetet kommer att göra det lättare att uppnå interoperabilitet och säkerhet i system för elektronisk identifiering. Översättningen av redan befintlig dokumentation bör emellertid inte ge upphov till orimliga bördor.

| (4) | Olika delar av systemen för elektronisk identifiering förvaltas av olika myndigheter eller organ i medlemsstaterna. För att uppnå ett effektivt samarbete och förenkla de administrativa förfarandena är det lämpligt att säkerställa att varje medlemsstat har en gemensam kontaktpunkt genom vilken dess behöriga myndigheter och organ kan nås. |
| --- | --- |

(4)

Olika delar av systemen för elektronisk identifiering förvaltas av olika myndigheter eller organ i medlemsstaterna. För att uppnå ett effektivt samarbete och förenkla de administrativa förfarandena är det lämpligt att säkerställa att varje medlemsstat har en gemensam kontaktpunkt genom vilken dess behöriga myndigheter och organ kan nås.

| (5) | Utbyte av information, erfarenheter och god praxis mellan medlemsstaterna underlättar utvecklingen av system för elektronisk identifiering och fungerar som ett verktyg för att uppnå teknisk interoperabilitet. Behovet av ett sådant samarbete är särskilt motiverat när det gäller justeringar av redan anmälda system för elektronisk identifiering, ändringar av system för elektronisk identifiering på vilka information har lämnats till medlemsstaterna före anmälan, och då viktig utveckling äger rum eller viktiga händelser inträffar som kan påverka interoperabiliteten eller säkerheten i systemen för elektronisk identifiering. Medlemsstaterna bör också ha möjlighet att begära sådan information om interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Utbyte av information, erfarenheter och god praxis mellan medlemsstaterna underlättar utvecklingen av system för elektronisk identifiering och fungerar som ett verktyg för att uppnå teknisk interoperabilitet. Behovet av ett sådant samarbete är särskilt motiverat när det gäller justeringar av redan anmälda system för elektronisk identifiering, ändringar av system för elektronisk identifiering på vilka information har lämnats till medlemsstaterna före anmälan, och då viktig utveckling äger rum eller viktiga händelser inträffar som kan påverka interoperabiliteten eller säkerheten i systemen för elektronisk identifiering. Medlemsstaterna bör också ha möjlighet att begära sådan information om interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering från andra medlemsstater.

| (6) | Sakkunnighetsbedömning av system för elektronisk identifiering bör ses som en process för ömsesidigt lärande som bidrar till att bygga upp förtroende mellan medlemsstaterna och säkerställa interoperabilitet och säkerhet av anmälda system för elektronisk identifiering. Detta kräver att medlemsstater anmäls för att tillhandahålla tillräcklig information om sina system för elektronisk identifiering. Behovet för medlemsstaterna att hålla vissa uppgifter hemliga när detta är avgörande för säkerheten, måste dock också beaktas. |
| --- | --- |

(6)

Sakkunnighetsbedömning av system för elektronisk identifiering bör ses som en process för ömsesidigt lärande som bidrar till att bygga upp förtroende mellan medlemsstaterna och säkerställa interoperabilitet och säkerhet av anmälda system för elektronisk identifiering. Detta kräver att medlemsstater anmäls för att tillhandahålla tillräcklig information om sina system för elektronisk identifiering. Behovet för medlemsstaterna att hålla vissa uppgifter hemliga när detta är avgörande för säkerheten, måste dock också beaktas.

| (7) | För att se till att sakkunnighetsbedömningsförfarandet är kostnadseffektivt och leder till klara och tydliga resultat, och för att undvika att lägga en onödig börda på medlemsstaterna, bör medlemsstaterna genomföra sakkunnighetsbedömningen gemensamt. |
| --- | --- |

(7)

För att se till att sakkunnighetsbedömningsförfarandet är kostnadseffektivt och leder till klara och tydliga resultat, och för att undvika att lägga en onödig börda på medlemsstaterna, bör medlemsstaterna genomföra sakkunnighetsbedömningen gemensamt.

| (8) | Medlemsstaterna bör beakta oberoende bedömningar av tredje man, i förekommande fall, när de samarbetar om frågor som rör system för elektronisk identifiering, bland annat då de genomför sakkunnighetsbedömningar. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör beakta oberoende bedömningar av tredje man, i förekommande fall, när de samarbetar om frågor som rör system för elektronisk identifiering, bland annat då de genomför sakkunnighetsbedömningar.

| (9) | För att underlätta förfaranden för att uppnå målen i artikel 12.5 och 12.6 i förordning (EU) nr 910/2014, bör ett Samarbetsnätverk skapas. Detta ska garantera att det finns ett forum som kan omfatta alla medlemsstater och engagera dem för att på ett formaliserat sätt samarbeta om de praktiska aspekterna vad gäller interoperabilitetsramverkets underhåll. |
| --- | --- |

(9)

För att underlätta förfaranden för att uppnå målen i artikel 12.5 och 12.6 i förordning (EU) nr 910/2014, bör ett Samarbetsnätverk skapas. Detta ska garantera att det finns ett forum som kan omfatta alla medlemsstater och engagera dem för att på ett formaliserat sätt samarbeta om de praktiska aspekterna vad gäller interoperabilitetsramverkets underhåll.

| (10) | Samarbetsnätverket bör granska utkast till anmälningsformulär som medlemsstaterna lämnat enligt artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014 och avge yttranden som ger indikationer om efterlevnaden av de system som beskrivs av kraven i artiklarna 7, 8.1–8.2 och 12.1 i den förordningen och den genomförandeakt som avses i artikel 8.3 i den förordningen. Enligt artikel 9.1 e i förordning (EU) nr 910/2014 ska de anmälande medlemsstaterna beskriva hur det anmälda systemet för elektronisk identifiering uppfyller kraven för interoperabilitet i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) nr 910/2014. I synnerhet bör yttranden i Samarbetsnätverket beaktas av medlemsstaterna då de förbereder sig för att uppfylla sin skyldighet enligt artikel 9.1 e i förordning (EU) nr 910/2014 att beskriva för kommissionen hur det anmälda systemet för elektronisk identifiering uppfyller kraven för interoperabilitet i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) nr 910/2014. |
| --- | --- |

(10)

Samarbetsnätverket bör granska utkast till anmälningsformulär som medlemsstaterna lämnat enligt artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014 och avge yttranden som ger indikationer om efterlevnaden av de system som beskrivs av kraven i artiklarna 7, 8.1–8.2 och 12.1 i den förordningen och den genomförandeakt som avses i artikel 8.3 i den förordningen. Enligt artikel 9.1 e i förordning (EU) nr 910/2014 ska de anmälande medlemsstaterna beskriva hur det anmälda systemet för elektronisk identifiering uppfyller kraven för interoperabilitet i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) nr 910/2014. I synnerhet bör yttranden i Samarbetsnätverket beaktas av medlemsstaterna då de förbereder sig för att uppfylla sin skyldighet enligt artikel 9.1 e i förordning (EU) nr 910/2014 att beskriva för kommissionen hur det anmälda systemet för elektronisk identifiering uppfyller kraven för interoperabilitet i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) nr 910/2014.

| (11) | Alla parter som är involverade i anmälan bör beakta yttrandet från Samarbetsnätverket som vägledning för förfarandena för fullständigt samarbete, anmälan och interoperabilitet. |
| --- | --- |

(11)

Alla parter som är involverade i anmälan bör beakta yttrandet från Samarbetsnätverket som vägledning för förfarandena för fullständigt samarbete, anmälan och interoperabilitet.

| (12) | För att säkerställa att förfarandet för sakkunnighetsbedömning som genomförs enligt detta beslut får avsedd effekt är det lämpligt att Samarbetsnätverket ger vägledning till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa att förfarandet för sakkunnighetsbedömning som genomförs enligt detta beslut får avsedd effekt är det lämpligt att Samarbetsnätverket ger vägledning till medlemsstaterna.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 48 i förordning (EU) nr 910/2014. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 48 i förordning (EU) nr 910/2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Mål

I enlighet med artikel 12.7 i förordningen fastställs i detta beslut förfaranden för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna, vilket är nödvändigt för att säkerställa interoperabiliteten och säkerheten i system för elektronisk identifiering som medlemsstaterna avser att anmäla eller har anmält till kommissionen. Förfarandena avser särskilt

| a) | utbyte av information, erfarenheter och god praxis om system för elektronisk identifiering samt undersökning av den relevanta utvecklingen inom sektorn för elektronisk identifiering som anges i kapitel II, |
| --- | --- |

a)

utbyte av information, erfarenheter och god praxis om system för elektronisk identifiering samt undersökning av den relevanta utvecklingen inom sektorn för elektronisk identifiering som anges i kapitel II,

| b) | sakkunnighetsbedömning av system för elektronisk identifiering som anges i kapitel III, och |
| --- | --- |

b)

sakkunnighetsbedömning av system för elektronisk identifiering som anges i kapitel III, och

| c) | samarbete genom Samarbetsnätverket som anges i kapitel IV. |
| --- | --- |

c)

samarbete genom Samarbetsnätverket som anges i kapitel IV.

Artikel 2

Samarbetsspråk

1.   Om inte annat överenskommits med den berörda medlemsstaten, ska samarbetsspråket vara engelska.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska medlemsstaterna inte vara skyldiga att översätta de dokument som avses i artikel 10.2, om detta skulle medföra en orimlig börda.

Artikel 3

Gemensamma kontaktpunkter

1.   För det samarbete mellan medlemsstaterna som avses i artikel 12.5 och 12.6 i förordning (EU) nr 910/2014 ska varje medlemsstat utse en gemensam kontaktpunkt.

2.   Varje medlemsstat ska informera de andra medlemsstaterna och kommissionen om den gemensamma kontaktpunkten. Kommissionen ska offentliggöra en förteckning över de gemensamma kontaktpunkterna på internet.

KAPITEL II

UTBYTE AV INFORMATION, ERFARENHETER OCH GOD PRAXIS

Artikel 4

Utbyte av information, erfarenheter och god praxis

1.   Medlemsstaterna ska dela med sig av information, erfarenheter och god praxis om system för elektronisk identifiering med andra medlemsstater.

2.   Varje medlemsstat ska underrätta de andra medlemsstaterna när man inför någon av följande ändringar, utvecklingssteg eller anpassningar som sammanhänger med interoperabiliteten eller tillitsnivåerna i systemet:

| a) | Utvecklingssteg eller anpassningar av dess redan anmälda system för elektronisk identifiering, såvida det inte kräver anmälan enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 910/2014. |
| --- | --- |

a)

Utvecklingssteg eller anpassningar av dess redan anmälda system för elektronisk identifiering, såvida det inte kräver anmälan enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 910/2014.

| b) | Ändringar, utvecklingssteg eller anpassningar av beskrivningen av det system för elektronisk identifiering som tillhandahålls i enlighet med artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014, om de inträffade före anmälan. |
| --- | --- |

b)

Ändringar, utvecklingssteg eller anpassningar av beskrivningen av det system för elektronisk identifiering som tillhandahålls i enlighet med artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014, om de inträffade före anmälan.

3.   Om en medlemsstat får kännedom om någon viktig utveckling eller incident som inte avser dess anmälda system för elektronisk identifiering men som kan påverka säkerheten i andra anmälda system för elektronisk identifiering, ska den underrätta de andra medlemsstaterna om detta.

Artikel 5

Begäran om information om interoperabilitet och säkerhet

1.   När en medlemsstat anser att det för att säkerställa interoperabilitet mellan systemen för elektronisk identifiering är nödvändigt att ha mer information som inte redan har tillhandahållits av den medlemsstat som anmäler systemet för elektronisk identifiering får den begära sådan information från den sistnämnda. Den anmälande medlemsstaten ska lämna dessa uppgifter, om inte

| a) | sådan information saknas, eller det skulle leda till en orimlig administrativ börda att ta fram den, |
| --- | --- |

a)

sådan information saknas, eller det skulle leda till en orimlig administrativ börda att ta fram den,

| b) | informationen avser frågor av allmän säkerhet eller nationell säkerhet, eller |
| --- | --- |

b)

informationen avser frågor av allmän säkerhet eller nationell säkerhet, eller

| c) | informationen avser frågor om affärs-, yrkes- eller företagshemligheter. |
| --- | --- |

c)

informationen avser frågor om affärs-, yrkes- eller företagshemligheter.

2.   I syfte att förbättra säkerheten i system för elektronisk identifiering får en medlemsstat som har ett säkerhetsproblem som påverkar ett system som har anmälts eller som håller på att anmälas begära information om säkerhetsproblemet. Den anmodade medlemsstaten ska därefter tillhandahålla alla medlemsstater den relevanta information som krävs för att fastställa om en säkerhetsincident som avses i artikel 10 i förordning (EU) nr 910/2014 har skett eller för att fastställa om det finns en reell risk för att en sådan incident kan äga rum, om inte

| a) | sådan information saknas, eller det skulle leda till en orimlig administrativ börda att ta fram den, |
| --- | --- |

a)

sådan information saknas, eller det skulle leda till en orimlig administrativ börda att ta fram den,

| b) | informationen avser frågor av allmän säkerhet eller nationell säkerhet, eller |
| --- | --- |

b)

informationen avser frågor av allmän säkerhet eller nationell säkerhet, eller

| c) | informationen avser frågor om affärs-, yrkes- eller företagshemligheter. |
| --- | --- |

c)

informationen avser frågor om affärs-, yrkes- eller företagshemligheter.

Artikel 6

Utbyte av information genom gemensamma kontaktpunkter

Medlemsstaterna ska utbyta information enligt artiklarna 4 och 5 genom de gemensamma kontaktpunkterna, och ska utan onödigt dröjsmål tillhandahålla relevant information som har begärts in.

KAPITEL III

SAKKUNNIGHETSBEDÖMNING

Artikel 7

Principer

1.   Sakkunnighetsbedömning är en mekanism för samarbete mellan medlemsstaterna för att säkerställa interoperabilitet och säkerhet i de anmälda systemen för elektronisk identifiering.

2.   Medlemsstaternas deltagande i sakkunnighetsbedömningen ska vara frivillig. Den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering ska sakkunnighetsbedömas får inte neka deltagande av någon medlemsstat i sakkunnighetsbedömningsförfarandet.

3.   Varje medlemsstat som ingår i sakkunnighetsbedömningsförfarandet ska bära de kostnader som den ådrar sig genom att delta i detta förfarande.

4.   All information som inhämtas genom detta sakkunnighetsbedömningsförfarande får endast användas för detta ändamål. Företrädare för de medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen får inte till tredje man avslöja känslig eller konfidentiell information som erhålls under sakkunnighetsbedömningen.

5.   Den sakkunnighetsbedömda medlemsstaten ska redogöra för eventuella intressekonflikter som företrädare utsedda av dem att delta i sakkunnighetsbedömningen kan ha.

Artikel 8

Initieringen av sakkunnighetsbedömningsförfarandet

1.   Sakkunnighetsförfarandet kan initieras på ett av följande två sätt:

| a) | En medlemsstat begär att dess system för elektronisk identifiering ska bli föremål för sakkunnighetsbedömning. |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat begär att dess system för elektronisk identifiering ska bli föremål för sakkunnighetsbedömning.

| b) | En medlemsstat eller flera medlemsstater uttrycker en önskan om att sakkunnighetsbedöma en annan medlemsstats system för elektronisk identifiering. I sin begäran ska de ange skälen till detta och förklara hur den skulle bidra till interoperabiliteten eller säkerheten hos medlemsstaternas system för elektronisk identifiering. |
| --- | --- |

b)

En medlemsstat eller flera medlemsstater uttrycker en önskan om att sakkunnighetsbedöma en annan medlemsstats system för elektronisk identifiering. I sin begäran ska de ange skälen till detta och förklara hur den skulle bidra till interoperabiliteten eller säkerheten hos medlemsstaternas system för elektronisk identifiering.

2.   En begäran enligt punkt 1 ska meddelas Samarbetsnätverket i enlighet med punkt 3. Alla medlemsstater som vill delta i sakkunnighetsbedömningen ska informera Samarbetsnätverket inom en månad.

3.   Den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering ska sakkunnighetsbedömas ska tillhandahålla Samarbetsnätverket följande information:

| a) | Det system för elektronisk identifiering som ska sakkunnighetsbedömas. |
| --- | --- |

a)

Det system för elektronisk identifiering som ska sakkunnighetsbedömas.

| b) | Den medlemsstat/de medlemsstater som ska sakkunnighetbedömas. |
| --- | --- |

b)

Den medlemsstat/de medlemsstater som ska sakkunnighetbedömas.

| c) | Tidsplanen för det förväntade resultatet som kommer att läggas fram för Samarbetsnätverket. |
| --- | --- |

c)

Tidsplanen för det förväntade resultatet som kommer att läggas fram för Samarbetsnätverket.

| d) | Formerna för hur sakkunnighetsbedömningen ska genomföras enligt artikel 9.2. |
| --- | --- |

d)

Formerna för hur sakkunnighetsbedömningen ska genomföras enligt artikel 9.2.

4.   Ett system för elektronisk identifiering ska inte bli föremål för ytterligare sakkunnighetsbedömning inom två år från en genomförd sakkunnighetsbedömning, såvida Samarbetsnätverket inte har kommit överens om det.

Artikel 9

Förberedelse för sakkunnighetsbedömningen

1.   De medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen ska tillhandahålla den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering genomgår en sakkunnighetsbedömning med namn och kontaktuppgifter för de företrädare som genomför bedömningen inom två veckor efter det att de medlemsstater som genomför bedömningen meddelat sin avsikt att delta i sakkunnighetsbedömningen enligt artikel 8.2. Den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering ska sakkunnighetsbedömas får vid intressekonflikt neka deltagande av någon företrädare.

2.   Med beaktande av den vägledning som tillhandahålls av Samarbetsnätverket ska den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering sakkunnighetsbedöms och de medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen enas om följande:

| a) | Tillämpningsområdet och formerna för sakkunnighetsbedömningen på grundval av tillämpningsområdet för artikel 7 g eller artikel 9.1 i förordning (EU) nr 910/2014 och det intresse som uttryckts av medlemsstaterna i initieringsfasen. |
| --- | --- |

a)

Tillämpningsområdet och formerna för sakkunnighetsbedömningen på grundval av tillämpningsområdet för artikel 7 g eller artikel 9.1 i förordning (EU) nr 910/2014 och det intresse som uttryckts av medlemsstaterna i initieringsfasen.

| b) | Tidpunkten för sakkunnighetsbedömningsaktiviteterna genom att fastställa en tidsfrist som inte får överstiga tre månader efter det att de medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen tillhandahållit namn och kontaktuppgifter för sina företrädare i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

b)

Tidpunkten för sakkunnighetsbedömningsaktiviteterna genom att fastställa en tidsfrist som inte får överstiga tre månader efter det att de medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen tillhandahållit namn och kontaktuppgifter för sina företrädare i enlighet med punkt 1.

| c) | Andra organisatoriska arrangemang som avser sakkunnighetsbedömningsförfarandet.
  Den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering ska sakkunnighetsbedömas ska informera Samarbetsnätverket om överenskommelsen. |
| --- | --- |

c)

Andra organisatoriska arrangemang som avser sakkunnighetsbedömningsförfarandet.

Den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering ska sakkunnighetsbedömas ska informera Samarbetsnätverket om överenskommelsen.

Artikel 10

Sakkunnighetsbedömning

1.   De berörda medlemsstaterna ska gemensamt genomföra sakkunnighetsbedömningen. Medlemsstaternas företrädare ska sinsemellan välja en företrädare för att samordna sakkunnighetsbedömningen.

2.   Den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering genomgår en sakkunnighetsbedömning ska förse de medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen med den anmälan som lämnas till kommissionen eller en beskrivning av systemet i enlighet med artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014 om respektive system för elektronisk identifiering ännu inte har anmälts. Alla styrkande handlingar och annan relevant information ska också tillhandahållas.

3.   Sakkunnighetsbedömning kan omfatta, men är inte begränsad till, en eller flera av följande arrangemang:

| a) | Bedömning av relevant dokumentation. |
| --- | --- |

a)

Bedömning av relevant dokumentation.

| b) | Undersökning av processer. |
| --- | --- |

b)

Undersökning av processer.

| c) | Tekniska seminarier. |
| --- | --- |

c)

Tekniska seminarier.

| d) | Beaktande av oberoende tredje mans bedömning. |
| --- | --- |

d)

Beaktande av oberoende tredje mans bedömning.

4.   De medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen får begära ytterligare dokumentation om anmälan. Den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering genomgår sakkunnighetsbedömning ska tillhandahålla sådan information om inte

| a) | sådan information saknas, eller det skulle leda till en orimlig administrativ börda att ta fram den, |
| --- | --- |

a)

sådan information saknas, eller det skulle leda till en orimlig administrativ börda att ta fram den,

| b) | informationen avser frågor av allmän säkerhet eller nationell säkerhet, eller |
| --- | --- |

b)

informationen avser frågor av allmän säkerhet eller nationell säkerhet, eller

| c) | informationen avser frågor om affärs-, yrkes- eller företagshemligheter. |
| --- | --- |

c)

informationen avser frågor om affärs-, yrkes- eller företagshemligheter.

Artikel 11

Resultaten av sakkunnighetsbedömningen

De medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen ska utarbeta och inom en månad från utgången av sakkunnighetsbedömningsförfarandet lägga fram en rapport för Samarbetsnätverket. Medlemmarna i Samarbetsnätverket får begära in ytterligare information eller klarlägganden från den medlemsstat vars system för elektronisk identifiering har sakkunnighetsbedömts eller från de medlemsstater som genomför sakkunnighetsbedömningen.

KAPITEL IV

SAMARBETSNÄTVERKET

Artikel 12

Inrättande och arbetsmetoder

Ett nätverk för att främja samarbete enligt artikel 12.5–12.6 i förordning (EU) nr 910/2014 (Samarbetsnätverket) inrättas härmed. Samarbetsnätverket ska utföra sitt arbete genom en kombination av möten och skriftliga förfaranden.

Artikel 13

Utkast till anmälningsformulär

När den anmälande medlemsstaten tillhandahåller en beskrivning av sitt system för elektronisk identifiering i enlighet med artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014, ska den tillhandahålla Samarbetsnätverket det korrekt ifyllda utkastet till anmälningsformulär och alla nödvändiga åtföljande handlingar som anges i artikel 9.1 i förordning (EU) nr 910/2014 och i den genomförandeakt som avses i artikel 9.5 i förordning (EU) nr 910/2014.

Artikel 14

Uppgifter

Samarbetsnätverket ska få i uppdrag att

| a) | underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna om inrättandet av och verksamheten för interoperabilitetsramverket i enlighet med artikel 12.5–12.6 i förordning (EU) nr 910/2014, genom utbyte av information, |
| --- | --- |

a)

underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna om inrättandet av och verksamheten för interoperabilitetsramverket i enlighet med artikel 12.5–12.6 i förordning (EU) nr 910/2014, genom utbyte av information,

| b) | fastställa metoder för ett effektivt informationsutbyte om alla frågor som rör elektronisk identifiering, |
| --- | --- |

b)

fastställa metoder för ett effektivt informationsutbyte om alla frågor som rör elektronisk identifiering,

| c) | undersöka den relevanta utvecklingen inom sektorn för elektronisk identifiering och diskutera och utveckla god praxis i fråga om interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering, |
| --- | --- |

c)

undersöka den relevanta utvecklingen inom sektorn för elektronisk identifiering och diskutera och utveckla god praxis i fråga om interoperabilitet och säkerhet för system för elektronisk identifiering,

| d) | anta yttranden om utvecklingen avseende det interoperabilitetsramverk som avses i artikel 12.2–12.4 i förordning (EU) nr 910/2014, |
| --- | --- |

d)

anta yttranden om utvecklingen avseende det interoperabilitetsramverk som avses i artikel 12.2–12.4 i förordning (EU) nr 910/2014,

| e) | anta yttranden om utvecklingen när det gäller tekniska minimispecifikationer, standarder och förfaranden avseende tillitsnivåer som anges i den genomförandeakt som antagits i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 910/2014, och de riktlinjer som åtföljer den genomförandeakten, |
| --- | --- |

e)

anta yttranden om utvecklingen när det gäller tekniska minimispecifikationer, standarder och förfaranden avseende tillitsnivåer som anges i den genomförandeakt som antagits i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EU) nr 910/2014, och de riktlinjer som åtföljer den genomförandeakten,

| f) | anta riktlinjer om omfattningen av sakkunnighetsbedömning och dess arrangemang, |
| --- | --- |

f)

anta riktlinjer om omfattningen av sakkunnighetsbedömning och dess arrangemang,

| g) | granska resultaten av sakkunnighetsbedömningarna i enlighet med artikel 11, |
| --- | --- |

g)

granska resultaten av sakkunnighetsbedömningarna i enlighet med artikel 11,

| h) | granska utkastet till anmälningsformulär, |
| --- | --- |

h)

granska utkastet till anmälningsformulär,

| i) | anta yttranden om hur ett system för elektronisk identifiering som ska anmälas, vars beskrivning överlämnades i enlighet med artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014, uppfyller kraven i artiklarna 7, 8.1–8.2 och 12.1 i den förordningen och den genomförandeakt som avses i artikel 8.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

i)

anta yttranden om hur ett system för elektronisk identifiering som ska anmälas, vars beskrivning överlämnades i enlighet med artikel 7 g i förordning (EU) nr 910/2014, uppfyller kraven i artiklarna 7, 8.1–8.2 och 12.1 i den förordningen och den genomförandeakt som avses i artikel 8.3 i den förordningen.

Artikel 15

Medlemskap

1.   Medlemsstaterna och länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska vara medlemmar i Samarbetsnätverket.

2.   Företrädare för anslutande länder ska bjudas in av ordföranden för att delta som observatörer i Samarbetsnätverket från och med dagen för undertecknandet av anslutningsfördraget.

3.   Ordföranden får bjuda in externa experter utanför Samarbetsnätverket med särskild kompetens i ett ämne på dagordningen att delta i Samarbetsnätverket eller arbetsgruppernas arbete på ad hoc-basis, efter samråd med Samarbetsnätverket. Dessutom får ordföranden ge observatörsstatus till enskilda personer och organisationer efter samråd med Samarbetsnätverket.

Artikel 16

Verksamhet

1.   Mötena i Samarbetsnätverket ska ledas av kommissionen.

2.   I samförstånd med kommissionen får Samarbetsnätverket inrätta undergrupper för att utreda särskilda frågor enligt direktiv från Samarbetsnätverket. Sådana undergrupper ska upplösas så snart de har fullgjort sina uppdrag.

3.   Medlemmar i Samarbetsnätverket, liksom inbjudna experter och observatörer, ska ha tystnadsplikt enligt fördragen och deras genomförandebestämmelser samt följa kommissionens säkerhetsbestämmelser när det gäller skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (2). Om de åsidosätter dessa skyldigheter får kommissionen vidta alla lämpliga åtgärder.

4.   Samarbetsnätverket ska hålla sina möten i kommissionens lokaler. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster.

5.   Samarbetsnätverket ska offentliggöra sina yttranden som antagits enligt artikel 14 i på en särskild webbplats. När ett sådant yttrande innehåller konfidentiella uppgifter ska Samarbetsnätverket anta en icke-konfidentiell version av yttrandet för offentliggörandet.

6.   Samarbetsnätverket ska med enkel majoritet av sina ledamöter anta sin arbetsordning.

Artikel 17

Möteskostnader

1.   Kommissionen ska inte ersätta dem som deltar i Samarbetsnätverkets verksamhet för sina tjänster.

2.   Resekostnader för deltagare i Samarbetsnätverkets möten får ersättas av kommissionen. Ersättningen ska betalas ut i enlighet med gällande regler inom kommissionen och inom ramen för tillgängliga anslag som tilldelas kommissionen enligt det årliga förfarandet för resurstilldelning.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 73.

1

(2)  Kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (EGT L 317, 3.12.2001, s. 1).

2

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/21

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2015/297

av den 15 december 2014

om ändring av beslut ECB/2010/23 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (ECB/2014/56)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artiklarna 32.2 och 32.7, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut ECB/2010/23 (1) inrättas en mekanism för pooling och fördelning av de monetära inkomster som uppstår genom penningpolitiska transaktioner. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut ECB/2010/23 (1) inrättas en mekanism för pooling och fördelning av de monetära inkomster som uppstår genom penningpolitiska transaktioner.

| (2) | Mot bakgrund av beslut ECB/2014/40 (2) och beslut ECB/2014/45 (3) behöver de tillgångar som kan reserveras justeras för att ta hänsyn till beloppet av de realiserade vinster och förluster som härrör från alla avyttringar av värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål, för den period som inleds med avyttringen och löper till och med följande kvartalsslut. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av beslut ECB/2014/40 (2) och beslut ECB/2014/45 (3) behöver de tillgångar som kan reserveras justeras för att ta hänsyn till beloppet av de realiserade vinster och förluster som härrör från alla avyttringar av värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål, för den period som inleds med avyttringen och löper till och med följande kvartalsslut.

| (3) | Eftersom den upplupna räntan på penningpolitiska transaktioner med en löptid på minst ett år läggs samman innan den samlas in vid transaktionens slut bör det göras en justering av beräkningen av skuldbasen och de tillgångar som kan reserveras i enlighet med bilagorna I och II till beslut ECB/2010/23. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom den upplupna räntan på penningpolitiska transaktioner med en löptid på minst ett år läggs samman innan den samlas in vid transaktionens slut bör det göras en justering av beräkningen av skuldbasen och de tillgångar som kan reserveras i enlighet med bilagorna I och II till beslut ECB/2010/23.

| (4) | Beslut ECB/2010/23 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut ECB/2010/23 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring

Bilagorna I och II till beslut ECB/2010/23 ska ersättas med bilagorna I och II till det här beslutet.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 31 december 2014.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 15 december 2014.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Beslut ECB/2010/23 av den 25 november 2010 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (EUT L 35, 9.2.2011, s. 17).

1

(2)  Beslut ECB/2014/40 av den 15 oktober 2014 om genomförandet av det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (EUT L 335, 22.11.2014, s. 22).

2

(3)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/5 av den 19 november 2014 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ECB/2014/45) (EUT L 1, 6.1.2015, s. 4).

3

---

BILAGA I

”BILAGA I

SKULDBASENS SAMMANSÄTTNING

| A. | Skuldbasen ska endast omfatta följande poster:






  1. | Sedlar i omlopp
  Inom ramen för denna bilaga ska ’sedlar i omlopp’, under året för utbyte av sedlar och mynt, för varje nationell centralbank som blir medlem i Eurosystemet






  a) | omfatta sedlar som den nationella centralbanken gett ut i den nationella valutaenheten, och |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Skuldbasen ska endast omfatta följande poster:

1.

Sedlar i omlopp

Inom ramen för denna bilaga ska ’sedlar i omlopp’, under året för utbyte av sedlar och mynt, för varje nationell centralbank som blir medlem i Eurosystemet

a)

omfatta sedlar som den nationella centralbanken gett ut i den nationella valutaenheten, och

| b) | minskas med värdet på räntefria lån i samband med förhandstilldelningen av eurosedlar som ännu ej debiterats (del av tillgångspost 6 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

b)

minskas med värdet på räntefria lån i samband med förhandstilldelningen av eurosedlar som ännu ej debiterats (del av tillgångspost 6 i den harmoniserade balansräkningen).

Efter utgången av året för utbyte av sedlar och mynt ska ’sedlar i omlopp’ för varje nationell centralbank uteslutande betyda sedlar denominerade i euro.

Om dagen för övergången till eurokontanter infaller på en dag då Target2 är stängt, ska skulden för en nationell centralbank som ingår i Eurosystemet, och som är resultatet av att eurosedlar förhandstilldelats enligt riktlinje ECB/2006/9 och sedan satts i omlopp före dagen för utbytet av sedlar och mynt, utgöra en del av skuldbasen (som en del av korrespondentkontona under skuldpost 10.4 i den harmoniserade balansräkningen) fram till dess att skulden blir en del av de skulder inom Eurosystemet som är resultatet av transaktioner i Target2.

| 2. | Skulder till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro, inklusive






  a) | löpande räkningar inklusive kassakrav enligt artikel 19.1 i ECBS-stadgan (skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen), |
| --- | --- | --- |

2.

Skulder till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro, inklusive

a)

löpande räkningar inklusive kassakrav enligt artikel 19.1 i ECBS-stadgan (skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen),

| b) | medel i Eurosystemets inlåningsfacilitet (skuldpost 2.2 i den harmoniserade balansräkningen), |
| --- | --- |

b)

medel i Eurosystemets inlåningsfacilitet (skuldpost 2.2 i den harmoniserade balansräkningen),

| c) | inlåning med fast löptid (skuldpost 2.3 i den harmoniserade balansräkningen), |
| --- | --- |

c)

inlåning med fast löptid (skuldpost 2.3 i den harmoniserade balansräkningen),

| d) | skulder som härrör från finjusterande repotransaktioner (skuldpost 2.4 i den harmoniserade balansräkningen), |
| --- | --- |

d)

skulder som härrör från finjusterande repotransaktioner (skuldpost 2.4 i den harmoniserade balansräkningen),

| e) | skulder avseende tilläggssäkerheter (skuldpost 2.5 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

e)

skulder avseende tilläggssäkerheter (skuldpost 2.5 i den harmoniserade balansräkningen).

| 3. | Inlåning från motparter i Eurosystemet som inte fullgjort sina skyldigheter och som klassificerats om från skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen. |
| --- | --- |

3.

Inlåning från motparter i Eurosystemet som inte fullgjort sina skyldigheter och som klassificerats om från skuldpost 2.1 i den harmoniserade balansräkningen.

| 4. | De nationella centralbankernas skulder inom Eurosystemet med anknytning till emission av ECB-skuldcertifikat enligt kapitel 3.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 (1) (skuldpost 10.2 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

4.

De nationella centralbankernas skulder inom Eurosystemet med anknytning till emission av ECB-skuldcertifikat enligt kapitel 3.3 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 (1) (skuldpost 10.2 i den harmoniserade balansräkningen).

| 5. | Nettoskulder i Eurosystemet från eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av skuldpost 10.3 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

5.

Nettoskulder i Eurosystemet från eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av skuldpost 10.3 i den harmoniserade balansräkningen).

| 6. | Nettoskulder inom Eurosystemet på grund av Target2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av skuldpost 10.4 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

6.

Nettoskulder inom Eurosystemet på grund av Target2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av skuldpost 10.4 i den harmoniserade balansräkningen).

| 7. | Upplupen ränta på penningpolitiska skulder med en löptid på minst ett år (del av skuldpost 12.2 i den harmoniserade balansräkningen) som varje nationell centralbank redovisat vid kvartalsslutet. |
| --- | --- |

7.

Upplupen ränta på penningpolitiska skulder med en löptid på minst ett år (del av skuldpost 12.2 i den harmoniserade balansräkningen) som varje nationell centralbank redovisat vid kvartalsslutet.

| B. | Varje nationell centralbanks skuldbas ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Varje nationell centralbanks skuldbas ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20.

---

(1)  Riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (EUT L 331, 14.12.2011, s. 1).”

1

---

BILAGA II

”BILAGA II

TILLGÅNGAR SOM KAN RESERVERAS

| A. | Endast följande poster kan reserveras:






  1. | Utlåning till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro (tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- | --- |

A.

Endast följande poster kan reserveras:

1.

Utlåning till kreditinstitut inom euroområdet som härrör från penningpolitiska transaktioner i euro (tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen).

| 2. | Värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål (del av tillgångspost 7.1 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

2.

Värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål (del av tillgångspost 7.1 i den harmoniserade balansräkningen).

| 3. | Fordringar inom Eurosystemet motsvarande överföringen av andra reservtillgångar än guld till ECB enligt artikel 30 i ECBS-stadgan (del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

3.

Fordringar inom Eurosystemet motsvarande överföringen av andra reservtillgångar än guld till ECB enligt artikel 30 i ECBS-stadgan (del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen).

| 4. | Nettofordringar inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av tillgångspost 9.4 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

4.

Nettofordringar inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp, inklusive sådana som uppkommer genom tillämpningen av artikel 4 i detta beslut (del av tillgångspost 9.4 i den harmoniserade balansräkningen).

| 5. | Nettofordringar inom Eurosystemet på grund av Target2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

5.

Nettofordringar inom Eurosystemet på grund av Target2-transaktioner som förräntas med referensräntan (del av tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen).

| 6. | Guld, inklusive fordringar avseende guld som överförts till ECB, till ett belopp som gör det möjligt för varje nationell centralbank att reservera en så stor andel av sitt guld som motsvarar dess andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital i förhållande till den totala mängden guld som reserverats av alla nationella centralbanker (tillgångspost 1 och del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen).
  Inom ramen för detta beslut ska guld värderas enligt det guldpris i euro per ’fine ounce’ som fastställs den 31 december 2002. |
| --- | --- |

6.

Guld, inklusive fordringar avseende guld som överförts till ECB, till ett belopp som gör det möjligt för varje nationell centralbank att reservera en så stor andel av sitt guld som motsvarar dess andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital i förhållande till den totala mängden guld som reserverats av alla nationella centralbanker (tillgångspost 1 och del av tillgångspost 9.2 i den harmoniserade balansräkningen).

Inom ramen för detta beslut ska guld värderas enligt det guldpris i euro per ’fine ounce’ som fastställs den 31 december 2002.

| 7. | Fordringar som är resultatet av att eurosedlar förhandstilldelats enligt riktlinje ECB/2006/9 och sedan satts i omlopp före dagen för utbytet av sedlar och mynt (del av tillgångspost 4.1 i den harmoniserade balansräkningen fram till dagen för utbytet av sedlar och mynt och därefter del av korrespondentkontona under tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen), men endast fram till den tidpunkt då sådana fordringar blir en del av fordringarna inom Eurosystemet till följd av transaktioner i Target2. |
| --- | --- |

7.

Fordringar som är resultatet av att eurosedlar förhandstilldelats enligt riktlinje ECB/2006/9 och sedan satts i omlopp före dagen för utbytet av sedlar och mynt (del av tillgångspost 4.1 i den harmoniserade balansräkningen fram till dagen för utbytet av sedlar och mynt och därefter del av korrespondentkontona under tillgångspost 9.5 i den harmoniserade balansräkningen), men endast fram till den tidpunkt då sådana fordringar blir en del av fordringarna inom Eurosystemet till följd av transaktioner i Target2.

| 8. | Utestående fordringar som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, och/eller finansiella tillgångar och fordringar (gentemot tredje part), som övertas och/eller förvärvas i samband med att säkerheter realiseras som ställts av en av Eurosystemets motparter som inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, klassificeras om från tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen (del av tillgångspost 11.6 i den harmoniserade balansräkningen). |
| --- | --- |

8.

Utestående fordringar som är resultatet av att någon av Eurosystemets motparter inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, och/eller finansiella tillgångar och fordringar (gentemot tredje part), som övertas och/eller förvärvas i samband med att säkerheter realiseras som ställts av en av Eurosystemets motparter som inte fullgör sina skyldigheter inom ramen för Eurosystemets kreditoperationer, klassificeras om från tillgångspost 5 i den harmoniserade balansräkningen (del av tillgångspost 11.6 i den harmoniserade balansräkningen).

| 9. | Upplupen ränta på penningpolitiska tillgångar med en löptid på minst ett år (del av tillgångspost 11.5 i den harmoniserade balansräkningen) som varje nationell centralbank redovisat vid kvartalsslutet. |
| --- | --- |

9.

Upplupen ränta på penningpolitiska tillgångar med en löptid på minst ett år (del av tillgångspost 11.5 i den harmoniserade balansräkningen) som varje nationell centralbank redovisat vid kvartalsslutet.

| B. | Varje nationell centralbanks tillgångar som kan reserveras ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20.” |
| --- | --- |

B.

Varje nationell centralbanks tillgångar som kan reserveras ska beräknas i enlighet med de harmoniserade principer och regler för redovisning som framgår av riktlinje ECB/2010/20.”

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/24

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2015/298

av den 15 december 2014

om interimistisk fördelning av Europeiska centralbankens inkomster (ECB/2014/57)

(omarbetning)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 33, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut ECB/2010/24 (1) fastställs hur Europeiska centralbanken (ECB) på de nationella centralbankerna ska fördela a) sina inkomster från eurosedlar i omlopp som uppkommit under ett räkenskapsår, och b) sina inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna som uppkommit under ett räkenskapsår. |
| --- | --- |

(1)

I beslut ECB/2010/24 (1) fastställs hur Europeiska centralbanken (ECB) på de nationella centralbankerna ska fördela a) sina inkomster från eurosedlar i omlopp som uppkommit under ett räkenskapsår, och b) sina inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna som uppkommit under ett räkenskapsår.

| (2) | Beslut ECB/2010/24 behöver ändras i syfte att beakta den interimistiska fördelning av ECB:s inkomster från köp av säkerställda obligationer och värdepapper med bakomliggande tillgångar som genomförs i enlighet med beslut ECB/2014/40 (2) och beslut ECB/2014/45 (3). Beslutet bör därför omarbetas så att det blir mer översiktligt. |
| --- | --- |

(2)

Beslut ECB/2010/24 behöver ändras i syfte att beakta den interimistiska fördelning av ECB:s inkomster från köp av säkerställda obligationer och värdepapper med bakomliggande tillgångar som genomförs i enlighet med beslut ECB/2014/40 (2) och beslut ECB/2014/45 (3). Beslutet bör därför omarbetas så att det blir mer översiktligt.

| (3) | Av beslut ECB/2010/29 (4) framgår att tilldelningen av eurosedlar i omlopp till de nationella centralbankerna sker i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Enligt artikel 4 i beslut ECB/2010/29 och bilagan till det beslutet tilldelas ECB 8 procent av det totala värdet på eurosedlar i omlopp. ECB har inom Eurosystemet fordringar på de nationella centralbankerna i förhållande till deras andelar i fördelningsnyckeln för tecknat kapital till ett värde som motsvarar värdet på de eurosedlar som ECB ger ut. |
| --- | --- |

(3)

Av beslut ECB/2010/29 (4) framgår att tilldelningen av eurosedlar i omlopp till de nationella centralbankerna sker i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital. Enligt artikel 4 i beslut ECB/2010/29 och bilagan till det beslutet tilldelas ECB 8 procent av det totala värdet på eurosedlar i omlopp. ECB har inom Eurosystemet fordringar på de nationella centralbankerna i förhållande till deras andelar i fördelningsnyckeln för tecknat kapital till ett värde som motsvarar värdet på de eurosedlar som ECB ger ut.

| (4) | Enligt artikel 2.2 i beslut ECB/2010/23 (5) ska Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp förräntas till referensräntan. Enligt artikel 2.3 i beslut ECB/2010/23 avvecklas denna förräntning genom betalningar via Target2. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 2.2 i beslut ECB/2010/23 (5) ska Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp förräntas till referensräntan. Enligt artikel 2.3 i beslut ECB/2010/23 avvecklas denna förräntning genom betalningar via Target2.

| (5) | Av skäl 7 i beslut ECB/2010/23 framgår att ECB:s inkomster från avkastningen på de fordringar ECB har inom Eurosystemet på de nationella centralbankerna avseende dess andel av eurosedlar i omlopp i princip, i enlighet med ECB-rådets beslut, bör fördelas bland de nationella centralbankerna i förhållande till deras andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital under samma räkenskapsår som inkomsterna uppkommer. |
| --- | --- |

(5)

Av skäl 7 i beslut ECB/2010/23 framgår att ECB:s inkomster från avkastningen på de fordringar ECB har inom Eurosystemet på de nationella centralbankerna avseende dess andel av eurosedlar i omlopp i princip, i enlighet med ECB-rådets beslut, bör fördelas bland de nationella centralbankerna i förhållande till deras andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital under samma räkenskapsår som inkomsterna uppkommer.

| (6) | På samma sätt bör ECB:s inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna, det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer och programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar i princip fördelas till de nationella centralbankerna i förhållande till deras andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital under samma räkenskapsår som inkomsterna uppkommer. |
| --- | --- |

(6)

På samma sätt bör ECB:s inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna, det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer och programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar i princip fördelas till de nationella centralbankerna i förhållande till deras andel i fördelningsnyckeln för tecknat kapital under samma räkenskapsår som inkomsterna uppkommer.

| (7) | Vid fördelningen av ECB:s inkomster från eurosedlar i omlopp och ECB:s inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna, det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer och programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar bör ECB ta hänsyn till en skattning av det finansiella resultatet som förväntas för året som i tillräcklig omfattning beaktar behovet av avsättningar för valutakursrisker, ränterisker, kreditrisker och förändringar i guldpriset samt även förekomsten av avsättningar som kan lösas upp för att motverka beräknade utgifter. |
| --- | --- |

(7)

Vid fördelningen av ECB:s inkomster från eurosedlar i omlopp och ECB:s inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna, det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer och programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar bör ECB ta hänsyn till en skattning av det finansiella resultatet som förväntas för året som i tillräcklig omfattning beaktar behovet av avsättningar för valutakursrisker, ränterisker, kreditrisker och förändringar i guldpriset samt även förekomsten av avsättningar som kan lösas upp för att motverka beräknade utgifter.

| (8) | Vid fastställandet av den andel av ECB:s nettovinst som ska överföras till den allmänna reservfonden i enlighet med artikel 33.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), bör ECB-rådet beakta att varje andel i denna vinst som hänför sig till inkomster från eurosedlar i omlopp och inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna, det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer och programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar i sin helhet fördelas till de nationella centralbankerna. |
| --- | --- |

(8)

Vid fastställandet av den andel av ECB:s nettovinst som ska överföras till den allmänna reservfonden i enlighet med artikel 33.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), bör ECB-rådet beakta att varje andel i denna vinst som hänför sig till inkomster från eurosedlar i omlopp och inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna, det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer och programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar i sin helhet fördelas till de nationella centralbankerna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   
  nationell centralbank
  : en nationell centralbank i en medlemsstat som har euron som valuta,

b)   
  Eurosystemets saldon för eurosedlar i omlopp
  : fordringar och skulder som uppkommer mellan en nationell centralbank och ECB samt mellan en nationell centralbank och övriga nationella centralbanker som resultat av att artikel 4 i beslut ECB/2010/29 tillämpas,

c)   
  ECB:s inkomster från eurosedlar i omlopp
  : ECB:s inkomster från avkastningen på de fordringar ECB har inom Eurosystemet på de nationella centralbankerna avseende dess andel av eurosedlar i omlopp som är resultatet av att artikel 2 i beslut ECB/2010/23 tillämpas,

d)   
  ECB:s inkomster från värdepapper
  : nettoinkomsten från ECB:s köp av i) värdepapper inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna i enlighet med beslut ECB/2010/5 (6), ii) säkerställda obligationer inom ramen för det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer i enlighet med beslut ECB/2014/40 och iii) värdepapper med bakomliggande tillgångar inom ramen för programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar i enlighet med beslut ECB/2014/45.

Artikel 2

Interimistisk fördelning av ECB:s inkomster från eurosedlar i omlopp och ECB:s inkomster från värdepapper

1.   ECB:s inkomster från eurosedlar i omlopp och ECB:s inkomster från värdepapper ska i sin helhet tillkomma de nationella centralbankerna under samma räkenskapsår som inkomsterna uppstår, och ska fördelas på de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s tecknade kapital.

2.   Om inte ECB-rådet beslutar om något annat ska ECB fördela sina inkomster från eurosedlar i omlopp och sina inkomster från värdepapper som uppkommit under ett räkenskapsår på de nationella centralbankerna den sista arbetsdagen i januari under påföljande år.

3.   Genom ett på ECBS-stadgan baserat beslut av ECB-rådet får det belopp som härrör från ECB:s inkomster från eurosedlar i omlopp reduceras med de utgifter ECB haft i samband med utgivningen och hanteringen av eurosedlar.

Artikel 3

Avvikelse från artikel 2

Med avvikelse från vad som sägs i artikel 2 ska ECB-rådet före utgången av räkenskapsåret besluta om hela eller delar av ECB:s inkomster som avses i den artikeln bör hållas i sådan utsträckning som är nödvändig för att säkerställa att det belopp som fördelas inte överstiger ECB:s nettovinst för det året. ECB-rådet ska fatta ett sådant beslut om rådet, på grund av en välgrundad skattning som gjorts av ECB:s direktion, räknar med att ECB kommer att utvisa en förlust under året eller kommer att göra en nettovinst under året som understiger ECB:s förväntade inkomster enligt artikel 2. ECB-rådet får före utgången av räkenskapsåret besluta att överföra hela eller delar av ECB:s inkomster som avses i den artikeln till en avsättning för valutakursrisker, ränterisker, kreditrisker och förändringar i guldpriset.

Artikel 4

Ikraftträdande och upphävande

1.   Detta beslut träder i kraft den 31 december 2014.

2.   Beslut ECB/2010/24 ska upphöra att gälla från och med den 31 december 2014.

3.   Hänvisningar till beslut ECB/2010/24 ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 15 december 2014.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Beslut ECB/2010/24 av den 25 november 2010 om interimistisk fördelning av Europeiska centralbankens inkomster från eurosedlar i omlopp och inkomster från värdepapper som förvärvats inom ramen för programmet för värdepappersmarknaderna (EUT L 6, 11.1.2011, s. 35).

1

(2)  Beslut ECB/2014/40 av den 15 oktober 2014 om genomförandet av det tredje programmet för köp av säkerställda obligationer (EUT L 335, 22.11.2014, s. 22).

2

(3)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/5 av den 19 november 2014 om genomförandet av programmet för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar (ECB/2014/45) (EUT L 1, 6.1.2015, s. 4).

3

(4)  Beslut ECB/2010/29 av den 13 december 2010 om utgivningen av eurosedlar (EUT L 35, 9.2.2011, s. 26).

4

(5)  Beslut ECB/2010/23 av den 25 november 2010 om fördelning av de monetära inkomsterna för nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta (EUT L 35, 9.2.2011, s. 17).

5

(6)  Beslut ECB/2010/5 av den 14 maj 2010 om inrättandet av ett program för värdepappersmarknaderna (EUT L 124, 20.5.2010, s. 8).

6

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/27

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2015/299

av den 10 februari 2015

om ändring av beslut ECB/2014/34 om åtgärder avseende riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) (ECB/2015/5)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artikel 12.1, artikel 18.1 andra strecksatsen samt artikel 34.1 andra strecksatsen,

med beaktande av riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. |
| --- | --- |

(1)

Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner.

| (2) | Den 22 januari 2015 beslutade ECB-rådet, för att främja de riktade långfristiga refinansieringstransaktioners effektivitet, att eliminera räntespreaden motsvarande 10 räntepunkter gentemot de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna för de riktade långfristiga refinansieringstransaktioner som genomförs mellan mars 2015 och juni 2016. Elimineringen av räntespreaden speglar det minskade premium för marknadsbaserade finansieringsinstrument för instituten sedan de riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna offentliggjordes den 5 juni 2014. Beslutet påverkar inte den ränta som tillämpas för de första riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna i september och december 2014. Denna ränta är därför oförändrad, dvs. den kommer att vara oförändrad under löptiden för varje transaktion och räntan motsvarar den som utgår för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vid tidpunkten för tillkännagivandet av anbudsförfarandet för respektive riktad långfristig refinansieringstransaktion, plus en fast spread på 10 räntepunkter. |
| --- | --- |

(2)

Den 22 januari 2015 beslutade ECB-rådet, för att främja de riktade långfristiga refinansieringstransaktioners effektivitet, att eliminera räntespreaden motsvarande 10 räntepunkter gentemot de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna för de riktade långfristiga refinansieringstransaktioner som genomförs mellan mars 2015 och juni 2016. Elimineringen av räntespreaden speglar det minskade premium för marknadsbaserade finansieringsinstrument för instituten sedan de riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna offentliggjordes den 5 juni 2014. Beslutet påverkar inte den ränta som tillämpas för de första riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna i september och december 2014. Denna ränta är därför oförändrad, dvs. den kommer att vara oförändrad under löptiden för varje transaktion och räntan motsvarar den som utgår för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vid tidpunkten för tillkännagivandet av anbudsförfarandet för respektive riktad långfristig refinansieringstransaktion, plus en fast spread på 10 räntepunkter.

| (3) | Därutöver krävs vissa mindre justeringar av beslut ECB/2014/34 (2). |
| --- | --- |

(3)

Därutöver krävs vissa mindre justeringar av beslut ECB/2014/34 (2).

| (4) | Beslut ECB/2014/34 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut ECB/2014/34 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Beslut ECB/2014/34 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5
  Ränta
  För de riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna som genomfördes i september och december 2014 ska räntan vara oförändrad under löptiden för varje transaktion och räntan ska motsvara den ränta som gällde för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vid tidpunkten för tillkännagivandet av anbudsförfarandet för respektive riktad långfristig refinansieringstransaktion, plus en fast spread på 10 räntepunkter. För de riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna som genomförs från mars 2015 till juni 2016 ska räntan vara oförändrad under löptiden för varje transaktion och räntan ska motsvara den ränta som gällde för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vid tidpunkten för tillkännagivandet av anbudsförfarandet för respektive riktad långfristig refinansieringstransaktion.
  Ränta ska erläggas i efterhand när transaktionen förfaller eller i samband med den förtida återbetalningen enligt vad som framgår av artiklarna 6 respektive 7.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Ränta

För de riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna som genomfördes i september och december 2014 ska räntan vara oförändrad under löptiden för varje transaktion och räntan ska motsvara den ränta som gällde för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vid tidpunkten för tillkännagivandet av anbudsförfarandet för respektive riktad långfristig refinansieringstransaktion, plus en fast spread på 10 räntepunkter. För de riktade långfristiga refinansieringstransaktionerna som genomförs från mars 2015 till juni 2016 ska räntan vara oförändrad under löptiden för varje transaktion och räntan ska motsvara den ränta som gällde för de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna vid tidpunkten för tillkännagivandet av anbudsförfarandet för respektive riktad långfristig refinansieringstransaktion.

Ränta ska erläggas i efterhand när transaktionen förfaller eller i samband med den förtida återbetalningen enligt vad som framgår av artiklarna 6 respektive 7.”

| 2. | I bilaga I, punkt 1 (Beräkning av de maximala lånebeloppen) ska den andra tabellen ersättas med följande:








  ”k | Månad för TLTRO:n | Referensmånad för tilldelning | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Mars 2015 | Jan. 2015 | NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLjan 2015 |
| 4 | Juni 2015 | Apr. 2015 | NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLapr 2015 |
| 5 | Sept. 2015 | Juli 2015 | NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLjul 2015 |
| 6 | Dec. 2015 | Okt. 2015 | NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLokt 2015 |
| 7 | Mars 2016 | Jan. 2016 | NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLjan 2016 |
| 8 | Juni 2016 | Apr. 2016 | NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLapr 2016
  ” |

2.

I bilaga I, punkt 1 (Beräkning av de maximala lånebeloppen) ska den andra tabellen ersättas med följande:

”k

Månad för TLTRO:n

Referensmånad för tilldelning

CNLk

3

Mars 2015

Jan. 2015

NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLjan 2015

4

Juni 2015

Apr. 2015

NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLapr 2015

5

Sept. 2015

Juli 2015

NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLjul 2015

6

Dec. 2015

Okt. 2015

NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLokt 2015

7

Mars 2016

Jan. 2016

NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLjan 2016

8

Juni 2016

Apr. 2016

NLmaj 2014 + NLjun 2014 + ... + NLapr 2016
  ”

| 3. | I bilaga I, punkt 2 (Beräkning av obligatoriska förtida återbetalningar) ska formeln för En deltagares obligatoriska förtida återbetalning i september 2016 ersättas med följande:
  ”, om” |
| --- | --- |

3.

I bilaga I, punkt 2 (Beräkning av obligatoriska förtida återbetalningar) ska formeln för En deltagares obligatoriska förtida återbetalning i september 2016 ersättas med följande:

”Formula, omFormula”

| 4. | I bilaga I ska tredje fotnoten ersättas med följande:
  ”För den riktade långfristiga refinansieringstransaktionen som ska genomföras i mars 2015 (k = 3), är begränsningen C3
  ≤ max{0, AA3
  }.” |
| --- | --- |

4.

I bilaga I ska tredje fotnoten ersättas med följande:

”För den riktade långfristiga refinansieringstransaktionen som ska genomföras i mars 2015 (k = 3), är begränsningen C3
  ≤ max{0, AA3
  }.”

| 5. | I bilaga II ska fjärde fotnoten ersättas med följande:
  ”Sektorsklassificeringen holdingbolag för icke-finansiella bolag i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) har ändrats i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) för att spegla ändringar i internationella statistiska standarder. Enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) klassificeras holdingbolag för icke-finansiella bolag om till finansiella bolag. TLTRO-rapporteringen ska i princip följa BSI-ramverket – från och med december 2014 bör uppgifterna inte omfatta holdingbolag och ändringar bör överföras i enlighet med detta.” |
| --- | --- |

5.

I bilaga II ska fjärde fotnoten ersättas med följande:

”Sektorsklassificeringen holdingbolag för icke-finansiella bolag i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) har ändrats i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) för att spegla ändringar i internationella statistiska standarder. Enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) klassificeras holdingbolag för icke-finansiella bolag om till finansiella bolag. TLTRO-rapporteringen ska i princip följa BSI-ramverket – från och med december 2014 bör uppgifterna inte omfatta holdingbolag och ändringar bör överföras i enlighet med detta.”

| 6. | I bilaga II ska den trettonde fotnoten ersättas med följande:
  ”Effekterna av omklassificeringen av huvudkontor och holdingbolag för icke-finansiella bolag till finansiella bolag, som skedde i december 2014, ska tas upp under post 3.2C.” |
| --- | --- |

6.

I bilaga II ska den trettonde fotnoten ersättas med följande:

”Effekterna av omklassificeringen av huvudkontor och holdingbolag för icke-finansiella bolag till finansiella bolag, som skedde i december 2014, ska tas upp under post 3.2C.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 10 februari 2015.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 10 februari 2015.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Beslut ECB/2014/34 av den 29 juli 2014 om åtgärder avseende riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) (EUT L 258, 29.8.2014, s. 11).

2

---

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/29

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2015/300

av den 10 februari 2015

om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland (ECB/2015/6)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artikel 12.1, artikel 18 samt artikel 34.1 andra strecksatsen,

med beaktande av riktlinje ECB/2011/14 av den 20 september 2011 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1), särskilt avsnitt 1.6 samt avsnitten 6.3.1, 6.3.2 samt 6.4.2 i bilaga I,

med beaktande av riktlinje ECB/2014/31 av den 9 juli 2014 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (2), särskilt artikel 1.3 och artiklarna 6 och 8, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken får Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardkriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken får Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade nationella centralbanker) utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De standardkriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2011/14.

| (2) | Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Enligt punkt 6.3.1 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 förbehåller sig Eurosystemet rätten att avgöra huruvida en emission, emittent, gäldenär eller borgensman uppfyller kraven på hög kreditvärdighet på grundval av all information som det anser relevant. Eurosystemets minimikrav för kreditkvalitetströsklar framgår av Eurosystemets ramverk för kreditbedömning av vissa omsättningsbara tillgångar, såsom framgår av bilaga I punkt 6.3.2 i riktlinje ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 1.6 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Enligt punkt 6.3.1 i bilaga I till riktlinje ECB/2011/14 förbehåller sig Eurosystemet rätten att avgöra huruvida en emission, emittent, gäldenär eller borgensman uppfyller kraven på hög kreditvärdighet på grundval av all information som det anser relevant. Eurosystemets minimikrav för kreditkvalitetströsklar framgår av Eurosystemets ramverk för kreditbedömning av vissa omsättningsbara tillgångar, såsom framgår av bilaga I punkt 6.3.2 i riktlinje ECB/2011/14.

| (3) | Att man upphävde Eurosystemets minimikrav för kreditkvalitetströsklar som tillämpas på omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland, något som ECB-rådet initialt beslutade om den 6 maj 2010, var en exceptionell och tillfällig åtgärd baserad på ECB-rådets bedömning att Europeiska unionens/Internationella valutafondens program uppfylls. Vid den tidpunkten beaktade ECB-rådet att Republiken Grekland hade godkänt ett program som ECB-rådet ansåg som adekvat så att, ur ett riskhanteringsperspektiv, de omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av Republiken Grekland höll en tillräckligt hög kvalitet för att även fortsättningsvis kunna godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, oavsett vilka externa kreditbetyg de getts. ECB-rådet beaktade också att den grekiska regeringen tydligt hade uttalat sin avsikt att fullt ut genomföra programmet (3). |
| --- | --- |

(3)

Att man upphävde Eurosystemets minimikrav för kreditkvalitetströsklar som tillämpas på omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland, något som ECB-rådet initialt beslutade om den 6 maj 2010, var en exceptionell och tillfällig åtgärd baserad på ECB-rådets bedömning att Europeiska unionens/Internationella valutafondens program uppfylls. Vid den tidpunkten beaktade ECB-rådet att Republiken Grekland hade godkänt ett program som ECB-rådet ansåg som adekvat så att, ur ett riskhanteringsperspektiv, de omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av Republiken Grekland höll en tillräckligt hög kvalitet för att även fortsättningsvis kunna godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, oavsett vilka externa kreditbetyg de getts. ECB-rådet beaktade också att den grekiska regeringen tydligt hade uttalat sin avsikt att fullt ut genomföra programmet (3).

| (4) | Enligt artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 gäller Eurosystemets kreditkvalitetströsklar inte för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av staten i euroområdets medlemsstater som omfattas av ett EU–IMF-program, utom i sådana fall där ECB-rådet beslutar att medlemsstaten i fråga inte längre uppfyller villkoren för det ekonomiska stödet och/eller det makroekonomiska programmet. Enligt artikel 1.3 i samma riktlinje ska Republiken Grekland, vid tillämpningen av artiklarna 6.1 och 8 av den riktlinjen, anses vara en medlemsstat i euroområdet som uppfyller ett EU/IMF-program. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 gäller Eurosystemets kreditkvalitetströsklar inte för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av staten i euroområdets medlemsstater som omfattas av ett EU–IMF-program, utom i sådana fall där ECB-rådet beslutar att medlemsstaten i fråga inte längre uppfyller villkoren för det ekonomiska stödet och/eller det makroekonomiska programmet. Enligt artikel 1.3 i samma riktlinje ska Republiken Grekland, vid tillämpningen av artiklarna 6.1 och 8 av den riktlinjen, anses vara en medlemsstat i euroområdet som uppfyller ett EU/IMF-program.

| (5) | Utifrån tillgänglig information bedömer ECB-rådet att det för närvarande inte kan antas att översynen av EU/IMF-programmet för Republiken Grekland kommer att avslutas framgångsrikt. Mot denna bakgrund anses Republiken Grekland inte längre uppfylla villkoren för programmet, och som konsekvens av detta saknas nu förutsättningarna för att tillfälligt upphäva Eurosystemets kreditkvalitetströsklar avseende sådana instrument, såsom framgår av artikel 8.2 i riktlinje ECB/2014/31. ECB-rådet har därför beslutat att Eurosystemets kreditkvalitetströsklar ska tillämpas på omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland. |
| --- | --- |

(5)

Utifrån tillgänglig information bedömer ECB-rådet att det för närvarande inte kan antas att översynen av EU/IMF-programmet för Republiken Grekland kommer att avslutas framgångsrikt. Mot denna bakgrund anses Republiken Grekland inte längre uppfylla villkoren för programmet, och som konsekvens av detta saknas nu förutsättningarna för att tillfälligt upphäva Eurosystemets kreditkvalitetströsklar avseende sådana instrument, såsom framgår av artikel 8.2 i riktlinje ECB/2014/31. ECB-rådet har därför beslutat att Eurosystemets kreditkvalitetströsklar ska tillämpas på omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland

1.   När det gäller artikel 6.1 och artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 ska Republiken Grekland inte längre anses uppfylla ett EU/IMF-program.

2.   Eurosystemets minimikrav för kreditkvalitetströsklar, såsom framgår av Eurosystemets ramverk för kreditbedömning av vissa omsättningsbara tillgångar i bilaga I punkt 6.3.2 i riktlinje ECB/2011/14, ska gälla för omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland.

3.   Om det förekommer diskrepanser mellan detta beslut och riktlinjerna ECB/2011/14 och ECB/2014/31, såsom dessa har genomförts på nationell nivå av de nationella centralbankerna, ska detta beslut ges tolkningsföreträde.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 11 februari 2015.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 10 februari 2015.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 240, 13.8.2014, s. 28.

2

(3)  Se skäl 4 i beslut ECB/2010/3 av den 6 maj 2010 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av grekiska staten (EUT L 117, 11.5.2010, s. 102).

3

---

Rättelser

| 25.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/31

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 158 av den 27 maj 2014
  )

På sidan 19, artikel 8.2, sista stycket, ska det

i stället för:

”... tillsammans med en detaljerad motivering, till kommissionen, alla berörda medlemsstater och sponsorn.”

vara:

”... tillsammans med en detaljerad motivering, till kommissionen, alla medlemsstater och sponsorn.”

---