# Europeiska unionens L 41/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 41 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången17 februari 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 41

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången17 februari 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/242 av den 9 oktober 2014 om närmare bestämmelser om de rådgivande nämndernas funktion inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/243 av den 13 februari 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till och transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/244 av den 16 februari 2015 om godkännande av kinolingult som fodertillsats för icke livsmedelsproducerande djur (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/245 av den 16 februari 2015 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) vad gäller 2016 års förteckning över sekundära målvariabler för tillgång till tjänster (
  1
  ) | 11 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/246 av den 16 februari 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 21 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2015/247 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 februari 2015 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015) | 24 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/248 av den 15 oktober 2014 om åtgärderna SA.23008 (2013/C) (f.d. 2013/NN) som Republiken Slovakien har genomfört till förmån för Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) och Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)
  [delgivet med nr C(2014) 7277]

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/249 av den 10 februari 2015 om förlängning av giltighetstiden för beslut 2006/502/EG om en förpliktelse för medlemsstaterna att förbjuda att icke barnsäkra eller leksaksliknande tändare släpps ut på marknaden
  [delgivet med nr C(2015) 603]

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/250 av den 13 februari 2015 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG vad gäller de tyska delstaterna Sachsens, Sachsen-Anhalts, Brandenburgs, Berlins och Mecklenburg-Vorpommerns status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit
  [delgivet med nr C(2015) 706]

   (
  1
  ) | 43 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/251 av den 13 februari 2015 om ändring av genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2015) 710]

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/252 av den 13 februari 2015 om ändring av bilaga II till beslut 2007/777/EG vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen i samband med högpatogen aviär influensa
  [delgivet med nr C(2015) 714]

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/253 av den 16 februari 2015 om regler om provtagningen och rapporteringen enligt rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen | 55 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/242 av den 9 oktober 2014 om närmare bestämmelser om de rådgivande nämndernas funktion inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/243 av den 13 februari 2015 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till och transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/244 av den 16 februari 2015 om godkännande av kinolingult som fodertillsats för icke livsmedelsproducerande djur (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/245 av den 16 februari 2015 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) vad gäller 2016 års förteckning över sekundära målvariabler för tillgång till tjänster (
  1
  )

1

11

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/246 av den 16 februari 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

21

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2015/247 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 februari 2015 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015)

24

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/248 av den 15 oktober 2014 om åtgärderna SA.23008 (2013/C) (f.d. 2013/NN) som Republiken Slovakien har genomfört till förmån för Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) och Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)
  [delgivet med nr C(2014) 7277]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 7277]

1

25

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/249 av den 10 februari 2015 om förlängning av giltighetstiden för beslut 2006/502/EG om en förpliktelse för medlemsstaterna att förbjuda att icke barnsäkra eller leksaksliknande tändare släpps ut på marknaden
  [delgivet med nr C(2015) 603]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 603]

1

41

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/250 av den 13 februari 2015 om ändring av bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG vad gäller de tyska delstaterna Sachsens, Sachsen-Anhalts, Brandenburgs, Berlins och Mecklenburg-Vorpommerns status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit
  [delgivet med nr C(2015) 706]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 706]

1

43

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/251 av den 13 februari 2015 om ändring av genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2015) 710]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 710]

1

46

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/252 av den 13 februari 2015 om ändring av bilaga II till beslut 2007/777/EG vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen i samband med högpatogen aviär influensa
  [delgivet med nr C(2015) 714]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 714]

1

52

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/253 av den 16 februari 2015 om regler om provtagningen och rapporteringen enligt rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/242

av den 9 oktober 2014

om närmare bestämmelser om de rådgivande nämndernas funktion inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 45.4, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt artikel 43, innehåller bestämmelser om inrättande av rådgivande nämnder med syfte att främja att alla berörda parter inom sektorn för fiske och vattenbruk företräds på ett väl avvägt sätt liksom att bidra till att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt artikel 43, innehåller bestämmelser om inrättande av rådgivande nämnder med syfte att främja att alla berörda parter inom sektorn för fiske och vattenbruk företräds på ett väl avvägt sätt liksom att bidra till att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås.

| (2) | Rådgivande nämnder får lämna rekommendationer och förslag till kommissionen och berörda medlemsstater i frågor som rör fiskeriförvaltning liksom socioekonomiska aspekter och bevarandeaspekter av fiske och vattenbruk. De får informera kommissionen och medlemsstaterna om problem som rör förvaltning liksom socioekonomiska aspekter och bevarandeaspekter av fiske och vattenbruk inom respektive geografiska område eller behörighetsområde, och i nära samarbete med forskare bidra till insamling, tillhandahållande och analys av de data som behövs för bevarandeåtgärdernas utveckling. |
| --- | --- |

(2)

Rådgivande nämnder får lämna rekommendationer och förslag till kommissionen och berörda medlemsstater i frågor som rör fiskeriförvaltning liksom socioekonomiska aspekter och bevarandeaspekter av fiske och vattenbruk. De får informera kommissionen och medlemsstaterna om problem som rör förvaltning liksom socioekonomiska aspekter och bevarandeaspekter av fiske och vattenbruk inom respektive geografiska område eller behörighetsområde, och i nära samarbete med forskare bidra till insamling, tillhandahållande och analys av de data som behövs för bevarandeåtgärdernas utveckling.

| (3) | Genom rådets beslut 2004/585/EG (2) inrättas sju regionala rådgivande nämnder, medan bilaga III till förordning (EU) nr 1380/2013 också omfattar de fyra nya rådgivande nämnder som inrättas genom den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut 2004/585/EG (2) inrättas sju regionala rådgivande nämnder, medan bilaga III till förordning (EU) nr 1380/2013 också omfattar de fyra nya rådgivande nämnder som inrättas genom den förordningen.

| (4) | Eftersom nya rådgivande nämnder inrättas genom förordning (EU) nr 1380/2013 är det nödvändigt att fastställa förfarandet för att de ska kunna inleda sin verksamhet. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom nya rådgivande nämnder inrättas genom förordning (EU) nr 1380/2013 är det nödvändigt att fastställa förfarandet för att de ska kunna inleda sin verksamhet.

| (5) | Mot bakgrund av den viktiga roll som de rådgivande nämnderna väntas spela i den regionaliserade gemensamma fiskeripolitiken och i överensstämmelse med principerna om god styrning i artikel 3 b och f i förordning (EU) nr 1380/2013 är det också nödvändigt att, i enlighet med artikel 43.1 i den förordningen, säkerställa att deras struktur garanterar en väl avvägd representation från alla legitima berörda parter på fiskeområdet, inbegripet småskaliga flottor, och i tillämpliga fall, på vattenbruksområdet. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av den viktiga roll som de rådgivande nämnderna väntas spela i den regionaliserade gemensamma fiskeripolitiken och i överensstämmelse med principerna om god styrning i artikel 3 b och f i förordning (EU) nr 1380/2013 är det också nödvändigt att, i enlighet med artikel 43.1 i den förordningen, säkerställa att deras struktur garanterar en väl avvägd representation från alla legitima berörda parter på fiskeområdet, inbegripet småskaliga flottor, och i tillämpliga fall, på vattenbruksområdet.

| (6) | Småskaligt fiske spelar en viktig social, ekonomisk, miljömässig och kulturell roll i många kustsamhällen i hela Europeiska unionen. Det är därför nödvändigt att säkerställa att de på ett effektivt sätt deltar i de rådgivande nämndernas arbete, bland annat genom att det ges bidrag för de kostnader och inkomstbortfall som ett sådant deltagande kan medföra. |
| --- | --- |

(6)

Småskaligt fiske spelar en viktig social, ekonomisk, miljömässig och kulturell roll i många kustsamhällen i hela Europeiska unionen. Det är därför nödvändigt att säkerställa att de på ett effektivt sätt deltar i de rådgivande nämndernas arbete, bland annat genom att det ges bidrag för de kostnader och inkomstbortfall som ett sådant deltagande kan medföra.

| (7) | För att kunna fungera och samarbeta effektivt med berörda parter från tredjeländer, bör de rådgivande nämnderna ha möjlighet att anpassa sitt arbetssätt och betala ut ersättning för kostnader i enskilda fall. |
| --- | --- |

(7)

För att kunna fungera och samarbeta effektivt med berörda parter från tredjeländer, bör de rådgivande nämnderna ha möjlighet att anpassa sitt arbetssätt och betala ut ersättning för kostnader i enskilda fall.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs närmare bestämmelser om funktionen för de rådgivande nämnder som avses i artikel 43 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  berörd medlemsstat
  : en medlemsstat med ett direkt förvaltningsintresse i den mening som avses i artikel 4.1 led 22 i förordning (EU) nr 1380/2013 inom behörighetsområdet för en rådgivande nämnd enligt artikel 1 i bilaga III till förordning (EU) nr 1380/2013; när det gäller rådgivande nämnden för vattenbruk och rådgivande nämnden för marknader avses med ”berörd medlemsstat” alla medlemsstater i unionen.

2.   
  branschorganisationer
  : organisationer som företräder fiskare och, när det gäller rådgivande nämnden för vattenbruk, aktörer inom vattenbrukssektorn och företrädare för berednings- och saluföringssektorerna.

3.   
  andra intressegrupper
  : andra företrädare för de grupper som berörs av den gemensamma fiskeripolitiken än branschorganisationer, särskilt miljöorganisationer och konsumentgrupper.

Artikel 3

Start av de nya rådgivande nämndernas verksamhet

1.   Branschorganisationer och andra intressegrupper med ett intresse i en av de rådgivande nämnder som avses i artikel 43.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska till kommissionen lämna in en gemensam ansökan angående starten av respektive rådgivande nämnds verksamhet. Den gemensamma ansökan ska vara förenlig med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer, så som de fastställs i förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt artikel 43.1 och bilaga III, och ska innehålla följande:

| a) | Mål. |
| --- | --- |

a)

Mål.

| b) | Verksamhetsprinciper. |
| --- | --- |

b)

Verksamhetsprinciper.

| c) | Arbetsordning. |
| --- | --- |

c)

Arbetsordning.

| d) | En förteckning över branschorganisationer och andra intressegrupper. |
| --- | --- |

d)

En förteckning över branschorganisationer och andra intressegrupper.

2.   Efter att ha kontrollerat att den gemensamma ansökan är förenlig med bestämmelserna i förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt bilaga III, och med bestämmelserna i denna förordning, ska kommissionen översända ansökan till de berörda medlemsstaterna inom två månader efter det att den mottagits. Kommissionen får föreslå ändringar av den gemensamma ansökan för att se till att alla krav som avses i denna artikel uppfylls.

3.   De berörda medlemsstaterna ska fastställa huruvida ansökan är undertecknad av representativa branschorganisationer och andra intressegrupper och ska informera kommissionen om sitt godkännande inom en månad från mottagandet av den gemensamma ansökan. På grundval av synpunkterna från dessa medlemsstater får kommissionen begära ytterligare ändringar eller förtydliganden.

4.   Kommissionen ska i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra ett meddelande om starten av varje ny rådgivande nämnds verksamhet. Den ska inte offentliggöra denna information förrän alla krav som avses i punkt 1 är uppfyllda. Den rådgivande nämnden ska inleda sin verksamhet den dag som anges i meddelandet, och denna dag får inte inträffa tidigare än den dag då meddelandet offentliggörs.

Artikel 4

De rådgivande nämndernas struktur och organisation

1.   De rådgivande nämndernas struktur och organisation ska överensstämma med bestämmelserna i artiklarna 43.1 och 45.1–3 i förordning (EU) nr 1380/2013 samt dess bilaga III liksom med punkterna 2–6 i denna artikel.

2.   En rådgivande nämnds generalförsamling ska

| a) | anta den rådgivande nämndens arbetsordning, |
| --- | --- |

a)

anta den rådgivande nämndens arbetsordning,

| b) | sammanträda minst en gång per år för att godkänna den rådgivande nämndens årsrapport, årliga strategiska plan och årliga budget. |
| --- | --- |

b)

sammanträda minst en gång per år för att godkänna den rådgivande nämndens årsrapport, årliga strategiska plan och årliga budget.

3.   Generalförsamlingen ska utse en verkställande kommitté med upp till 25 medlemmar. Efter samråd med kommissionen får generalförsamlingen besluta att utse en verkställande kommitté med upp till 30 medlemmar för att säkerställa en lämplig representation från småskaliga flottor.

4.   Generalförsamlingen ska säkerställa rättvisa medlemsavgifter, som möjliggör en väl avvägd och bred representation från alla berörda parter med beaktande av deras ekonomiska kapacitet.

5.   Den verkställande kommittén ska

| a) | styra och sköta den rådgivande nämndens uppgifter i enlighet med artikel 44.2 och 44.3 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

a)

styra och sköta den rådgivande nämndens uppgifter i enlighet med artikel 44.2 och 44.3 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| b) | utarbeta årsrapporten, den årliga strategiska planen och den årliga budgeten, |
| --- | --- |

b)

utarbeta årsrapporten, den årliga strategiska planen och den årliga budgeten,

| c) | anta rekommendationer och förslag som avses i artikel 44.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

c)

anta rekommendationer och förslag som avses i artikel 44.2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

6.   Generalförsamlingen och den verkställande kommittén ska säkerställa en väl avvägd och bred representation från alla berörda parter, med tyngdpunkt på småskaliga flottor i förekommande fall. Antalet företrädare för småskaliga flottor bör återspegla andelen småskaliga flottor inom fiskesektorn i den berörda medlemsstaten.

Artikel 5

Arbetssätt

Varje rådgivande nämnd ska när den beslutar som sitt arbetssätt sträva efter att säkerställa effektivitet och fullt deltagande från alla medlemmars sida genom användning av moderna IT-kommunikationsmedel och tillhandahållande av översättnings- och tolkningstjänster.

Artikel 6

Ekonomiska bidrag från rådgivande nämnder

1.   Varje rådgivande nämnd ska erbjuda ytterligare ersättning till fiskare som företräder småskaliga flottorganisationer för deras faktiska bidrag till nämndens arbete utöver ersättning för kostnader för resor och uppehälle. Denna ersättning ska vederbörligen motiveras i varje enskilt fall.

2.   När observatörer från tredjeländer bjuds in enligt punkt 2 k i bilaga III till förordning (EU) nr 1380/2013, får de rådgivande nämnderna bidra till kostnaderna för resor och uppehälle för dessa observatörer enligt samma villkor som de tillämpar för sina medlemmar.

Artikel 7

Stöd från medlemsstaterna

Medlemsstaterna får tillhandahålla lämpligt tekniskt, logistiskt och ekonomiskt stöd för att underlätta de rådgivande nämndernas funktion.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Rådets beslut 2004/585/EG av den 19 juli 2004 om inrättande av regionala rådgivande nämnder inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (EUT L 256, 3.8.2004, s. 17).

2

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/243

av den 13 februari 2015

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka vissa varor av fjäderfä får importeras till och transiteras genom unionen i samband med högpatogen aviär influensa

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 8 inledningsfrasen, artikel 8.1 första stycket samt artiklarna 8.4 och 9.4 c,

med beaktande av rådets direktiv 2009/158/EG av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredjeland av fjäderfä och kläckägg (2), särskilt artiklarna 23.1, 24.2 och 25.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 (3) fastställs krav på utfärdande av veterinärintyg för import till och transitering, inklusive lagring under transitering, genom unionen av fjäderfä och fjäderfäprodukter (nedan kallade varorna). Enligt den förordningen får varorna endast importeras till och transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i kolumnerna 1 och 3 i tabellen i del 1 i bilaga I till förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 (3) fastställs krav på utfärdande av veterinärintyg för import till och transitering, inklusive lagring under transitering, genom unionen av fjäderfä och fjäderfäprodukter (nedan kallade varorna). Enligt den förordningen får varorna endast importeras till och transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i kolumnerna 1 och 3 i tabellen i del 1 i bilaga I till förordningen.

| (2) | I förordning (EG) nr 798/2008 fastställs även villkor för att fastställa om ett tredjeland, ett område, en zon eller ett delområde ska anses vara fri/fritt från högpatogen aviär influensa (HPAI). |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 798/2008 fastställs även villkor för att fastställa om ett tredjeland, ett område, en zon eller ett delområde ska anses vara fri/fritt från högpatogen aviär influensa (HPAI).

| (3) | Förenta staterna förtecknas i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 som ett tredjeland från vilket import till och transitering genom unionen av varorna är tillåten från hela dess territorium. |
| --- | --- |

(3)

Förenta staterna förtecknas i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 som ett tredjeland från vilket import till och transitering genom unionen av varorna är tillåten från hela dess territorium.

| (4) | I ett avtal mellan unionen och Förenta staterna (4) föreskrivs ett snabbt och ömsesidigt erkännande av regionaliseringsåtgärder i händelse av sjukdomsutbrott i unionen eller i Förenta staterna (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(4)

I ett avtal mellan unionen och Förenta staterna (4) föreskrivs ett snabbt och ömsesidigt erkännande av regionaliseringsåtgärder i händelse av sjukdomsutbrott i unionen eller i Förenta staterna (nedan kallat avtalet).

| (5) | Den 19 december 2014 bekräftade Förenta staterna förekomsten av HPAI av subtyp H5N8 i en fjäderfäanläggning i Douglas County i delstaten Oregon och den 3 januari 2015 förekomsten av HPAI av subtyp H5N2 i en fjäderfäanläggning i delstaten Washington. Det tredjelandets hela territorium kan därför inte längre anses vara fritt från den sjukdomen. Förenta staternas veterinärmyndigheter upphörde omedelbart att utfärda veterinärintyg för sändningar av fjäderfävaror från hela landets territorium som var avsedda för import till och transitering genom unionen. Förenta staterna har även genomfört utslaktning för att bekämpa HPAI och begränsa dess spridning. |
| --- | --- |

(5)

Den 19 december 2014 bekräftade Förenta staterna förekomsten av HPAI av subtyp H5N8 i en fjäderfäanläggning i Douglas County i delstaten Oregon och den 3 januari 2015 förekomsten av HPAI av subtyp H5N2 i en fjäderfäanläggning i delstaten Washington. Det tredjelandets hela territorium kan därför inte längre anses vara fritt från den sjukdomen. Förenta staternas veterinärmyndigheter upphörde omedelbart att utfärda veterinärintyg för sändningar av fjäderfävaror från hela landets territorium som var avsedda för import till och transitering genom unionen. Förenta staterna har även genomfört utslaktning för att bekämpa HPAI och begränsa dess spridning.

| (6) | Förenta staterna har lämnat information om den epidemiologiska situationen på landets territorium och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att HPAI sprids, och kommissionen har nu utvärderat den informationen. På grundval av den utvärderingen, de åtaganden som fastställs i avtalet och de garantier som Förenta staterna lämnat kan man dra slutsatsen att det för att hantera riskerna vid införsel till unionen av varorna räcker att begränsa restriktionerna för införsel till unionen av varor till det HPAI-drabbade området i delstaten Oregon och till hela delstaten Washington där Förenta staternas veterinärmyndigheter har infört restriktioner till följd av utbrotten. Uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras för att ta hänsyn till att tredjelandet har regionaliserats på grund av utbrotten av HPAI. |
| --- | --- |

(6)

Förenta staterna har lämnat information om den epidemiologiska situationen på landets territorium och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att HPAI sprids, och kommissionen har nu utvärderat den informationen. På grundval av den utvärderingen, de åtaganden som fastställs i avtalet och de garantier som Förenta staterna lämnat kan man dra slutsatsen att det för att hantera riskerna vid införsel till unionen av varorna räcker att begränsa restriktionerna för införsel till unionen av varor till det HPAI-drabbade området i delstaten Oregon och till hela delstaten Washington där Förenta staternas veterinärmyndigheter har infört restriktioner till följd av utbrotten. Uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras för att ta hänsyn till att tredjelandet har regionaliserats på grund av utbrotten av HPAI.

| (7) | Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 av den 8 augusti 2008 om fastställande av en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt kraven för veterinärintyg (EUT L 226, 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om sanitära åtgärder för att skydda människors och djurs hälsa vad avser handeln med levande djur och animaliska produkter, godkänt på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 1998/258/EG (EGT L 118, 21.4.1998, s. 1).

4

---

BILAGA

I del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska uppgifterna om Förenta staterna ersättas med följande:

| Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn | Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod | Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Särskilda villkor | Status avseende övervakning av aviär influensa | Vaccinationsstatus avseende aviär influensa | Status avseende bekämpning av salmonella (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier | Sista datum (1) | Första datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| ”US – Förenta staterna | US-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| | US-1 | Område i Förenta staterna, med undantag av territoriet US-2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1” |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Område i Förenta staterna som motsvarar Douglas County i delstaten Oregon och hela delstaten Washington | WGM | VIII | P2 | 19.12.2014 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 |

Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn

Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod

Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Särskilda villkor

Status avseende övervakning av aviär influensa

Vaccinationsstatus avseende aviär influensa

Status avseende bekämpning av salmonella (7)

Förlagor

Tilläggsgarantier

Sista datum (1)

Första datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

”US – Förenta staterna

US-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

US-1

Område i Förenta staterna, med undantag av territoriet US-2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1”

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Område i Förenta staterna som motsvarar Douglas County i delstaten Oregon och hela delstaten Washington

WGM

VIII

P2

19.12.2014

POU, RAT

N

P2

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/244

av den 16 februari 2015

om godkännande av kinolingult som fodertillsats för icke livsmedelsproducerande djur

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | I enlighet med direktiv 70/524/EEG godkändes kinolingult utan tidsbegränsning som fodertillsats för icke livsmedelsproducerande djur och för livsmedelsproducerande djur när det gäller vissa bearbetade foder i gruppen ”färgämnen”. Detta ämne infördes därefter i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 som en befintlig produkt i det register över fodertillsatser som upprättats i enlighet med artikel 17 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med direktiv 70/524/EEG godkändes kinolingult utan tidsbegränsning som fodertillsats för icke livsmedelsproducerande djur och för livsmedelsproducerande djur när det gäller vissa bearbetade foder i gruppen ”färgämnen”. Detta ämne infördes därefter i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 som en befintlig produkt i det register över fodertillsatser som upprättats i enlighet med artikel 17 i den förordningen.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av kinolingult som fodertillsats för icke livsmedelsproducerande djur har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning, och sökanden begärde, i enlighet med artikel 7 i förordningen, att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av kinolingult som fodertillsats för icke livsmedelsproducerande djur har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning, och sökanden begärde, i enlighet med artikel 7 i förordningen, att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 10 juli 2013 att kinolingult under föreslagna villkor för användning i foder inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Efter att ha granskat den dokumentation som sökanden lämnat konstaterade myndigheten att kinolingults effektivitet när det gäller dosen och typen av foder och deras bearbetning inte går att bedöma. Myndigheten drog dock slutsatsen att det för denna tillsats, som är godkänd i livsmedel och vars funktion är densamma i foder som i livsmedel, eventuellt inte krävs ytterligare dokumentation om dess effektivitet. Eftersom den maximinivå som myndigheten rekommenderar för denna tillsats motsvarar de nivåer som är godkända för livsmedel i olika typer av produkter, ansåg kommissionen att detta ämnes effektivitet är tillräckligt dokumenterad. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterar i sitt yttrande av den 10 juli 2013 att kinolingult under föreslagna villkor för användning i foder inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Efter att ha granskat den dokumentation som sökanden lämnat konstaterade myndigheten att kinolingults effektivitet när det gäller dosen och typen av foder och deras bearbetning inte går att bedöma. Myndigheten drog dock slutsatsen att det för denna tillsats, som är godkänd i livsmedel och vars funktion är densamma i foder som i livsmedel, eventuellt inte krävs ytterligare dokumentation om dess effektivitet. Eftersom den maximinivå som myndigheten rekommenderar för denna tillsats motsvarar de nivåer som är godkända för livsmedel i olika typer av produkter, ansåg kommissionen att detta ämnes effektivitet är tillräckligt dokumenterad. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av kinolingult visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av kinolingult visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver att ändringarna av villkoren för godkännandet tillämpas omedelbart, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det ämne i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”färgämnen: ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Både det ämne som anges i bilagan och foder innehållande ämnet som har tillverkats och märkts före den 9 mars 2017 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 9 mars 2015 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: organoleptiska tillsatser. Funktionell grupp: färgämnen. i) Ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg. |
| 2a104 | Kinolingult | Tillsatsens sammansättning

  Kinolingult
  Kinolingult beskrivs som natriumsaltet (huvudsaklig komponent)

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Andelen för kinolingults beståndsdelar är






  — | 2-(2-kinolyl)indan-1,3-dion-disulfonater: ≥ 80 % |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: organoleptiska tillsatser. Funktionell grupp: färgämnen. i) Ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg.

2a104

Kinolingult

Tillsatsens sammansättning

Kinolingult

Kinolingult beskrivs som natriumsaltet (huvudsaklig komponent)

Beskrivning av den aktiva substansen

Andelen för kinolingults beståndsdelar är

—

2-(2-kinolyl)indan-1,3-dion-disulfonater: ≥ 80 %

| — | 2-(2-kinolyl)indan-1,3-dion-monosulfonater: ≤ 11 % |
| --- | --- |

—

2-(2-kinolyl)indan-1,3-dion-monosulfonater: ≤ 11 %

| — | 2-(2-kinolyl)indan-1,3-dion-trisulfonater: ≤ 7 % |
| --- | --- |

—

2-(2-kinolyl)indan-1,3-dion-trisulfonater: ≤ 7 %

Kemisk formel: C18H9N Na2O8S2 (natriumsalt)

CAS-nummer: 8004-92-0 (huvudsaklig komponent)

Kinolingult, fast form, framställd genom kemisk syntes

Renhetskriterier:

| | Färgämne: ≥ 70 %, beräknat som natriumsalt |
| --- | --- |

Färgämne: ≥ 70 %, beräknat som natriumsalt

| | Kalcium- och kaliumsalter: ≤ 30 % |
| --- | --- |

Kalcium- och kaliumsalter: ≤ 30 %

Analysmetoder
   (1):

Bestämning av den totala halten av färgämnet kinolingult i fodertillsatsen och foder: spektrofotometri vid 411 nm (FAO JECFA monographs No. 1, Vol. 4).

Icke livsmedelsproducerande djur

—

—

25

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och villkor för stabilitet. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och villkor för stabilitet.

| 2. | Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och handskar bör användas vid hanteringen. |
| --- | --- |

2.

Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och handskar bör användas vid hanteringen.

9 mars 2025

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för Europeiska unionens referenslaboratorium: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/245

av den 16 februari 2015

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) vad gäller 2016 års förteckning över sekundära målvariabler för tillgång till tjänster

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 av den 16 juni 2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) (1), särskilt artikel 15.2 f, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1177/2003 inrättades en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik om inkomst- och levnadsvillkor. Syftet med den är att se till att det på nationell och europeisk nivå finns jämförbara och aktuella tvärsnittsdata och longitudinella data om inkomstfördelning och om graden av fattigdom och social utslagning samt om hur dessa företeelser är fördelade i befolkningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1177/2003 inrättades en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik om inkomst- och levnadsvillkor. Syftet med den är att se till att det på nationell och europeisk nivå finns jämförbara och aktuella tvärsnittsdata och longitudinella data om inkomstfördelning och om graden av fattigdom och social utslagning samt om hur dessa företeelser är fördelade i befolkningen.

| (2) | I enlighet med artikel 15.2 f i förordning (EG) nr 1177/2003 ska åtgärder för tillämpning av förordningen antas varje år för att precisera de sekundära målområden och variabler som ska ingå i tvärsnittsdelstudien för EU-SILC det året. Därför måste åtgärder antas som preciserar de sekundära målvariablerna och deras beteckningar för 2016 års modul om tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 15.2 f i förordning (EG) nr 1177/2003 ska åtgärder för tillämpning av förordningen antas varje år för att precisera de sekundära målområden och variabler som ska ingå i tvärsnittsdelstudien för EU-SILC det året. Därför måste åtgärder antas som preciserar de sekundära målvariablerna och deras beteckningar för 2016 års modul om tillgång till tjänster.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De sekundära målvariablerna och deras beteckningar för 2016 års modul om tillgång till tjänster, som utgör en del av tvärsnittsdelstudien för EU-SILC, ska vara de som förtecknas i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 3.7.2003, s. 1.

1

---

BILAGA

Vid tillämpningen av denna förordning ska följande enheter, datainsamlingsmetoder och referensperioder gälla:

1.   Enhet

Målvariablerna avser följande olika typer av enheter:

| | Variablerna avseende barnomsorg till överkomligt pris, icke tillgodosedda behov av sådana tjänster samt skälen till att sådana tjänster inte har utnyttjats, formell utbildning till överkomligt pris, hälso- och sjukvård, personer som behöver hemvård samt alla variabler avseende erhållen hemvård ska samlas in på hushållsnivå och gäller hela hushållet. |
| --- | --- |

Variablerna avseende barnomsorg till överkomligt pris, icke tillgodosedda behov av sådana tjänster samt skälen till att sådana tjänster inte har utnyttjats, formell utbildning till överkomligt pris, hälso- och sjukvård, personer som behöver hemvård samt alla variabler avseende erhållen hemvård ska samlas in på hushållsnivå och gäller hela hushållet.

| | Uppgifter om icke tillgodosedda behov av formell utbildning, huvudskälet till att personen inte deltar i formell utbildning, livslångt lärande, tillhandahållen hemvård och antalet timmar hemvård per vecka ska ges för varje nuvarande medlem i hushållet eller, i förekommande fall, för alla utvalda svarspersoner som är 16 år eller äldre. |
| --- | --- |

Uppgifter om icke tillgodosedda behov av formell utbildning, huvudskälet till att personen inte deltar i formell utbildning, livslångt lärande, tillhandahållen hemvård och antalet timmar hemvård per vecka ska ges för varje nuvarande medlem i hushållet eller, i förekommande fall, för alla utvalda svarspersoner som är 16 år eller äldre.

| | Uppgifter om betalning av barnomsorg, andel av kostnaderna som betalas och vem som betalar för/bidrar till dem ska ges av hushållets svarsperson för varje barn i åldern 0–12 år. |
| --- | --- |

Uppgifter om betalning av barnomsorg, andel av kostnaderna som betalas och vem som betalar för/bidrar till dem ska ges av hushållets svarsperson för varje barn i åldern 0–12 år.

| | Uppgifter om kursavgifter som betalas för formell utbildning, andel som betalas och vem som betalar för/bidrar till dem ska ges av hushållets svarsperson för varje medlem i hushållet. |
| --- | --- |

Uppgifter om kursavgifter som betalas för formell utbildning, andel som betalas och vem som betalar för/bidrar till dem ska ges av hushållets svarsperson för varje medlem i hushållet.

2.   Datainsamlingsmetod

För variabler som samlas in på hushållsnivå ska data samlas in genom personlig intervju med hushållets svarsperson, likaså för variabler som gäller varje enskild medlem av hushållet (även barn) när uppgifterna lämnas för hela hushållet.

För variabler som samlas in på individnivå ska data samlas in genom personlig intervju med alla nuvarande medlemmar i hushållet som är 16 år eller äldre eller, i förekommande fall, med alla utvalda svarspersoner.

Åldern avser åldern i slutet av inkomstreferensperioden.

På grund av det slags uppgifter som ska samlas in tillåts endast personliga intervjuer (och undantagsvis intervjuer med en person som svarar i stället för tillfälligt frånvarande eller oförmögna personer).

3.   Referensperiod

Målvariablerna gäller två typer av referensperioder:

| | De senaste tolv månaderna: Variabler avseende icke tillgodosedda behov av formell utbildning och huvudskälet till att personen inte deltar i formell utbildning, livslångt lärande samt utnyttjande och betalning av hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

De senaste tolv månaderna: Variabler avseende icke tillgodosedda behov av formell utbildning och huvudskälet till att personen inte deltar i formell utbildning, livslångt lärande samt utnyttjande och betalning av hälso- och sjukvård.

| | Vanligtvis: Alla andra variabler. |
| --- | --- |

Vanligtvis: Alla andra variabler.

4.   Överföring av uppgifter

De sekundära målvariablerna ska översändas till kommissionen (Eurostat) i filen med hushållsuppgifter (H), i filen med registerdata (R) och i filen med personliga uppgifter (P) efter de primära målvariablerna.

2016 ÅRS MODUL OM TILLGÅNG TILL TJÄNSTER FÖRTECKNING ÖVER MÅLVARIABLER

| Variabelbeteckning | Värden | Målvariabel |
| --- | --- | --- |
| Barnomsorg |
| RC010 | | Betalar för formell barnomsorg |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| RC010_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 4 | Barnet omfattas inte av formell barnomsorg |
| | – 5 | I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år |
| RC020 | | Andel av kostnaderna för formell barnomsorg som betalas |
| | 1 | Fullt pris (hela kostnaden) |
| | 2 | Nedsatt pris (subventionerat av staten, arbetsgivaren, privatperson el. dyl.) |
| | 9 | Vet ej |
| RC020_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (RC010 = 2) |
| | – 4 | Barnet omfattas inte av formell barnomsorg |
| | – 5 | I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år |
| RC030 | | Vem betalar/bidrar till kostnaden för formell barnomsorg |
| | 1 | Stat eller kommun |
| | 2 | Arbetsgivare |
| | 3 | Annan organisation (t.ex. församling, ideell organisation) |
| | 4 | Privatperson som inte är medlem av hushållet |
| | 5 | Annan |
| | 9 | Vet ej |
| RC030_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (RC020 = 1) |
| | – 4 | Barnet omfattas inte av formell barnomsorg |
| | – 5 | I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år |
| HC040 | | Tillgång till barnomsorg till överkomligt pris |
| | 1 | Mycket svårt att få |
| | 2 | Svårt att få |
| | 3 | Vissa svårigheter att få |
| | 4 | Ganska lätt att få |
| | 5 | Lätt att få |
| | 6 | Mycket lätt att få |
| HC040_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 4 | Inga kostnader för barnomsorg i hushållet |
| | – 5 | I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år |
| HC050 | | Icke tillgodosedda behov av formell barnomsorg |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| HC050_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 5 | I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år |
| HC060 | | Huvudskälet till att formell barnomsorg inte utnyttjas (mer) |
| | 1 | Har inte råd |
| | 2 | Det finns inga platser |
| | 3 | Det finns platser men inte nära hemmet |
| | 4 | Det finns platser men öppettiderna är inte lämpliga |
| | 5 | Det finns platser men tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög |
| | 6 | Annat skäl |
| HC060_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC050 = 2) |
| | – 5 | I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år |
| Formell utbildning |
| RC070 | | Betalar kursavgifter |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| RC070_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 4 | Personen deltar inte i formell utbildning |
| RC080 | | Andel av kursavgifterna som betalas |
| | 1 | Fullt pris (hela kostnaden) |
| | 2 | Nedsatt pris (subventionerat av staten, arbetsgivaren, privatperson el. dyl.) |
| | 9 | Vet ej |
| RC080_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (RC070 = 2) |
| | – 4 | Personen deltar inte i formell utbildning |
| RC090 | | Vem betalar/bidrar till kostnaden för kursavgifterna |
| | 1 | Stat eller kommun |
| | 2 | Arbetsgivare |
| | 3 | Annan organisation (t.ex. församling, ideell organisation) |
| | 4 | Privatperson som inte är medlem av hushållet |
| | 5 | Annan |
| | 9 | Vet ej |
| RC090_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (RC080 = 1) |
| | – 4 | Personen deltar inte i formell utbildning |
| HC100 | | Tillgång till formell utbildning till överkomligt pris |
| | 1 | Mycket svårt att få |
| | 2 | Svårt att få |
| | 3 | Vissa svårigheter att få |
| | 4 | Ganska lätt att få |
| | 5 | Lätt att få |
| | 6 | Mycket lätt att få |
| HC100_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 4 | Inga kostnader för formell utbildning i hushållet |
| | – 5 | Ingen i hushållet deltar i formell utbildning |
| PC110 | | Icke tillgodosedda behov av formell utbildning |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| PC110_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 3 | Ej utvald svarsperson |
| | – 4 | Personen deltar för närvarande i formell utbildning |
| PC120 | | Huvudskälet till att personen inte deltar i formell utbildning |
| | 1 | Har inte råd |
| | 2 | Blev inte antagen till kursen eller programmet |
| | 3 | Tidsbrist (schema, familjeansvar el. dyl.) |
| | 4 | Inga lämpliga kurser eller program tillgängliga |
| | 5 | Annat skäl |
| PC120_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (PC110 = 2) |
| | – 3 | Ej utvald svarsperson |
| | – 4 | Personen deltar för närvarande i formell utbildning |
| Livslångt lärande |
| PC130 | | Deltagande i utbildning med anknytning till fritidsintressen |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| PC130_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 3 | Ej utvald svarsperson |
| PC140 | | Deltagande i utbildning med anknytning till yrkesverksamhet |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| PC140_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 3 | Ej utvald svarsperson |
| PC150 | | Huvudskälet till att personen inte deltar i utbildning med anknytning till yrkesverksamhet |
| | 1 | Har inte råd |
| | 2 | Är inte intresserad |
| | 3 | Tidsbrist (schema, familjeansvar el. dyl.) |
| | 4 | Inga lämpliga kurser eller program tillgängliga |
| | 5 | Tillhandahålls inte av arbetsgivaren |
| | 6 | Annat skäl |
| PC150_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (PC140 = 1) |
| | – 3 | Ej utvald svarsperson |
| Hälso- och sjukvård |
| HC160 | | Utnyttjande av hälso- och sjukvård |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| HC160_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| HC170 | | Betalar för hälso- och sjukvård |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| HC170_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC160 = 2) |
| HC180 | | Tillgång till hälso- och sjukvård till överkomligt pris |
| | 1 | Mycket svårt att få |
| | 2 | Svårt att få |
| | 3 | Vissa svårigheter att få |
| | 4 | Ganska lätt att få |
| | 5 | Lätt att få |
| | 6 | Mycket lätt att få |
| HC180_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 4 | Inga hälso- och sjukvårdskostnader i hushållet |
| Hemvård |
| HC190 | | I hushållet ingår personer som behöver hjälp på grund av långvarig psykisk eller fysisk ohälsa, funktionsnedsättning eller hög ålder |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| HC190_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| HC200 | | Professionell hemvård har erhållits |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| HC200_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC190 = 2) |
| HC210 | | Antal timmar professionell hemvård per vecka |
| | 1 | Mindre än 10 timmar per vecka |
| | 2 | 10–20 timmar per vecka |
| | 3 | Minst 20 timmar per vecka |
| HC210_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC200 = 2) |
| HC220 | | Betalar för professionell hemvård |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| HC220_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC200 = 2) |
| HC230 | | Tillgång till professionell hemvård till överkomligt pris |
| | 1 | Mycket svårt att få |
| | 2 | Svårt att få |
| | 3 | Vissa svårigheter att få |
| | 4 | Ganska lätt att få |
| | 5 | Lätt att få |
| | 6 | Mycket lätt att få |
| HC230_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC220 = 2) |
| HC240 | | Icke tillgodosedda behov av professionell hemvård |
| | 1 | Ja |
| | 2 | Nej |
| HC240_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC190 = 2) |
| HC250 | | Huvudskälet till att (mer) professionell hemvård inte har erhållits |
| | 1 | Har inte råd med tjänsten |
| | 2 | Den vårdbehövande personen tackar nej till tjänsten |
| | 3 | Inga vårdtjänster är tillgängliga |
| | 4 | Tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög |
| | 5 | Annat skäl |
| HC250_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (HC240 = 2) |
| PC260 | | Vård eller hjälp har tillhandahållits |
| | 1 | Ja – endast till medlemmar i hushållet |
| | 2 | Ja – endast till personer som inte är medlemmar i hushållet |
| | 3 | Ja – till medlemmar i hushållet och till personer som inte är medlemmar i hushållet |
| | 4 | Nej |
| PC260_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 3 | Ej utvald svarsperson |
| PC270 | | Antal timmar vård eller hjälp per vecka |
| | 1 | Mindre än 10 timmar per vecka |
| | 2 | 10–20 timmar per vecka |
| | 3 | Minst 20 timmar per vecka |
| PC270_F | 1 | Variabel ifylld |
| | – 1 | Uppgift saknas |
| | – 2 | Ej tillämpligt (PC260 = 4) |
| | – 3 | Ej utvald svarsperson |

Variabelbeteckning

Värden

Målvariabel

Barnomsorg

RC010

Betalar för formell barnomsorg

1

Ja

2

Nej

RC010_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 4

Barnet omfattas inte av formell barnomsorg

– 5

I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år

RC020

Andel av kostnaderna för formell barnomsorg som betalas

1

Fullt pris (hela kostnaden)

2

Nedsatt pris (subventionerat av staten, arbetsgivaren, privatperson el. dyl.)

9

Vet ej

RC020_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (RC010 = 2)

– 4

Barnet omfattas inte av formell barnomsorg

– 5

I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år

RC030

Vem betalar/bidrar till kostnaden för formell barnomsorg

1

Stat eller kommun

2

Arbetsgivare

3

Annan organisation (t.ex. församling, ideell organisation)

4

Privatperson som inte är medlem av hushållet

5

Annan

9

Vet ej

RC030_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (RC020 = 1)

– 4

Barnet omfattas inte av formell barnomsorg

– 5

I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år

HC040

Tillgång till barnomsorg till överkomligt pris

1

Mycket svårt att få

2

Svårt att få

3

Vissa svårigheter att få

4

Ganska lätt att få

5

Lätt att få

6

Mycket lätt att få

HC040_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 4

Inga kostnader för barnomsorg i hushållet

– 5

I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år

HC050

Icke tillgodosedda behov av formell barnomsorg

1

Ja

2

Nej

HC050_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 5

I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år

HC060

Huvudskälet till att formell barnomsorg inte utnyttjas (mer)

1

Har inte råd

2

Det finns inga platser

3

Det finns platser men inte nära hemmet

4

Det finns platser men öppettiderna är inte lämpliga

5

Det finns platser men tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög

6

Annat skäl

HC060_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC050 = 2)

– 5

I hushållet ingår inga barn i åldern 0–12 år

Formell utbildning

RC070

Betalar kursavgifter

1

Ja

2

Nej

RC070_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 4

Personen deltar inte i formell utbildning

RC080

Andel av kursavgifterna som betalas

1

Fullt pris (hela kostnaden)

2

Nedsatt pris (subventionerat av staten, arbetsgivaren, privatperson el. dyl.)

9

Vet ej

RC080_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (RC070 = 2)

– 4

Personen deltar inte i formell utbildning

RC090

Vem betalar/bidrar till kostnaden för kursavgifterna

1

Stat eller kommun

2

Arbetsgivare

3

Annan organisation (t.ex. församling, ideell organisation)

4

Privatperson som inte är medlem av hushållet

5

Annan

9

Vet ej

RC090_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (RC080 = 1)

– 4

Personen deltar inte i formell utbildning

HC100

Tillgång till formell utbildning till överkomligt pris

1

Mycket svårt att få

2

Svårt att få

3

Vissa svårigheter att få

4

Ganska lätt att få

5

Lätt att få

6

Mycket lätt att få

HC100_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 4

Inga kostnader för formell utbildning i hushållet

– 5

Ingen i hushållet deltar i formell utbildning

PC110

Icke tillgodosedda behov av formell utbildning

1

Ja

2

Nej

PC110_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 3

Ej utvald svarsperson

– 4

Personen deltar för närvarande i formell utbildning

PC120

Huvudskälet till att personen inte deltar i formell utbildning

1

Har inte råd

2

Blev inte antagen till kursen eller programmet

3

Tidsbrist (schema, familjeansvar el. dyl.)

4

Inga lämpliga kurser eller program tillgängliga

5

Annat skäl

PC120_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (PC110 = 2)

– 3

Ej utvald svarsperson

– 4

Personen deltar för närvarande i formell utbildning

Livslångt lärande

PC130

Deltagande i utbildning med anknytning till fritidsintressen

1

Ja

2

Nej

PC130_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 3

Ej utvald svarsperson

PC140

Deltagande i utbildning med anknytning till yrkesverksamhet

1

Ja

2

Nej

PC140_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 3

Ej utvald svarsperson

PC150

Huvudskälet till att personen inte deltar i utbildning med anknytning till yrkesverksamhet

1

Har inte råd

2

Är inte intresserad

3

Tidsbrist (schema, familjeansvar el. dyl.)

4

Inga lämpliga kurser eller program tillgängliga

5

Tillhandahålls inte av arbetsgivaren

6

Annat skäl

PC150_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (PC140 = 1)

– 3

Ej utvald svarsperson

Hälso- och sjukvård

HC160

Utnyttjande av hälso- och sjukvård

1

Ja

2

Nej

HC160_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

HC170

Betalar för hälso- och sjukvård

1

Ja

2

Nej

HC170_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC160 = 2)

HC180

Tillgång till hälso- och sjukvård till överkomligt pris

1

Mycket svårt att få

2

Svårt att få

3

Vissa svårigheter att få

4

Ganska lätt att få

5

Lätt att få

6

Mycket lätt att få

HC180_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 4

Inga hälso- och sjukvårdskostnader i hushållet

Hemvård

HC190

I hushållet ingår personer som behöver hjälp på grund av långvarig psykisk eller fysisk ohälsa, funktionsnedsättning eller hög ålder

1

Ja

2

Nej

HC190_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

HC200

Professionell hemvård har erhållits

1

Ja

2

Nej

HC200_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC190 = 2)

HC210

Antal timmar professionell hemvård per vecka

1

Mindre än 10 timmar per vecka

2

10–20 timmar per vecka

3

Minst 20 timmar per vecka

HC210_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC200 = 2)

HC220

Betalar för professionell hemvård

1

Ja

2

Nej

HC220_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC200 = 2)

HC230

Tillgång till professionell hemvård till överkomligt pris

1

Mycket svårt att få

2

Svårt att få

3

Vissa svårigheter att få

4

Ganska lätt att få

5

Lätt att få

6

Mycket lätt att få

HC230_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC220 = 2)

HC240

Icke tillgodosedda behov av professionell hemvård

1

Ja

2

Nej

HC240_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC190 = 2)

HC250

Huvudskälet till att (mer) professionell hemvård inte har erhållits

1

Har inte råd med tjänsten

2

Den vårdbehövande personen tackar nej till tjänsten

3

Inga vårdtjänster är tillgängliga

4

Tjänsternas kvalitet är inte tillräckligt hög

5

Annat skäl

HC250_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (HC240 = 2)

PC260

Vård eller hjälp har tillhandahållits

1

Ja – endast till medlemmar i hushållet

2

Ja – endast till personer som inte är medlemmar i hushållet

3

Ja – till medlemmar i hushållet och till personer som inte är medlemmar i hushållet

4

Nej

PC260_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 3

Ej utvald svarsperson

PC270

Antal timmar vård eller hjälp per vecka

1

Mindre än 10 timmar per vecka

2

10–20 timmar per vecka

3

Minst 20 timmar per vecka

PC270_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (PC260 = 4)

– 3

Ej utvald svarsperson

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/246

av den 16 februari 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 116,3 |
| IL | 91,3 |
| MA | 80,6 |
| TR | 115,4 |
| ZZ | 100,9 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 192,8 |
| ZZ | 192,2 |
| 0709 91 00 | EG | 57,5 |
| ZZ | 57,5 |
| 0709 93 10 | MA | 209,2 |
| TR | 237,0 |
| ZZ | 223,1 |
| 0805 10 20 | EG | 46,6 |
| IL | 70,1 |
| MA | 45,5 |
| TN | 56,7 |
| TR | 67,4 |
| ZZ | 57,3 |
| 0805 20 10 | IL | 132,6 |
| MA | 109,8 |
| ZZ | 121,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 93,4 |
| IL | 144,6 |
| JM | 116,6 |
| MA | 119,3 |
| TR | 79,0 |
| ZZ | 110,6 |
| 0805 50 10 | TR | 61,5 |
| ZZ | 61,5 |
| 0808 10 80 | BR | 68,8 |
| CL | 94,6 |
| CN | 119,5 |
| MK | 22,6 |
| US | 191,8 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 30 90 | CL | 184,9 |
| ZA | 115,2 |
| ZZ | 150,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

116,3

IL

91,3

MA

80,6

TR

115,4

ZZ

100,9

0707 00 05

EG

191,6

TR

192,8

ZZ

192,2

0709 91 00

EG

57,5

ZZ

57,5

0709 93 10

MA

209,2

TR

237,0

ZZ

223,1

0805 10 20

EG

46,6

IL

70,1

MA

45,5

TN

56,7

TR

67,4

ZZ

57,3

0805 20 10

IL

132,6

MA

109,8

ZZ

121,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

93,4

IL

144,6

JM

116,6

MA

119,3

TR

79,0

ZZ

110,6

0805 50 10

TR

61,5

ZZ

61,5

0808 10 80

BR

68,8

CL

94,6

CN

119,5

MK

22,6

US

191,8

ZZ

99,5

0808 30 90

CL

184,9

ZA

115,2

ZZ

150,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/24

---

BESLUT (GUSP) 2015/247 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 10 februari 2015

om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2010/279/Gusp av den 18 maj 2010 om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) (1), särskilt artikel 10.1, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 10.1 i beslut 2010/279/Gusp bemyndigade rådet, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta lämpliga beslut för politisk kontroll och strategisk ledning av uppdraget Eupol Afghanistan, inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 10.1 i beslut 2010/279/Gusp bemyndigade rådet, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att fatta lämpliga beslut för politisk kontroll och strategisk ledning av uppdraget Eupol Afghanistan, inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 17 december 2014 antog rådet beslut 2014/922/Gusp (2) om förlängning av Eupol Afghanistan till och med den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 december 2014 antog rådet beslut 2014/922/Gusp (2) om förlängning av Eupol Afghanistan till och med den 31 december 2016.

| (3) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att Pia STJERNVALL ska utnämnas till uppdragschef för Eupol Afghanistan från och med den 16 februari 2015 till och med den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(3)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att Pia STJERNVALL ska utnämnas till uppdragschef för Eupol Afghanistan från och med den 16 februari 2015 till och med den 31 december 2015.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Pia STJERNVALL utnämns härmed till uppdragschef för Eupol Afghanistan från och med den 16 februari 2015 till och med den 31 december 2015.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2015.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  EUT L 123, 19.5.2010, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut 2014/922/Gusp av den 17 december 2014 om ändring och förlängning av beslut 2010/279/Gusp om Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) (EUT L 363, 18.12.2014, s. 152).

2

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/248

av den 15 oktober 2014

om åtgärderna SA.23008 (2013/C) (f.d. 2013/NN) som Republiken Slovakien har genomfört till förmån för Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) och Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)

[delgivet med nr C(2014) 7277]

(Endast den slovakiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 2 april 2007 mottog kommissionen ett klagomål från den privatägda sjukförsäkringsgivaren Dôvera zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallad Dôvera eller klaganden) om påstått statligt stöd till den statligt ägda sjukförsäkringsgivaren Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallad SZP) i form av en ökning av aktiekapitalet med 450 miljoner slovakiska kronor (omkring 15 miljoner euro) den 26 januari 2006. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 april 2007 mottog kommissionen ett klagomål från den privatägda sjukförsäkringsgivaren Dôvera zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallad Dôvera eller klaganden) om påstått statligt stöd till den statligt ägda sjukförsäkringsgivaren Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallad SZP) i form av en ökning av aktiekapitalet med 450 miljoner slovakiska kronor (omkring 15 miljoner euro) den 26 januari 2006.

| (2) | Kommissionen skickade en begäran om upplysningar till Republiken Slovakien den 21 augusti 2009. Efter en förlängning av svarstiden lämnade de slovakiska myndigheterna de begärda upplysningarna i en skrivelse av den 24 september 2009. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen skickade en begäran om upplysningar till Republiken Slovakien den 21 augusti 2009. Efter en förlängning av svarstiden lämnade de slovakiska myndigheterna de begärda upplysningarna i en skrivelse av den 24 september 2009.

| (3) | Genom en skrivelse av den 26 februari 2010 uppmanade kommissionen Republiken Slovakien att lämna ytterligare upplysningar om detta kapitaltillskott och bad om klargöranden gällande det slovakiska riskutjämningssystemet (RES), som också eventuellt skulle kunna betecknas som statligt stöd. Genom en skrivelse av den 25 mars 2010 begärde de slovakiska myndigheterna en förlängning av svarstiden, vilket beviljades av kommissionen genom en skrivelse av den 31 mars 2010. Sedan kommissionen den 16 juni 2010 påmint Republiken Slovakien om att lämna upplysningarna svarade de slovakiska myndigheterna genom en skrivelse av den 9 juli 2010. Såsom begärts av kommissionen i dess skrivelse av den 4 november 2010 lämnade Republiken Slovakien en icke-konfidentiell version av svaret den 3 december 2010. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 26 februari 2010 uppmanade kommissionen Republiken Slovakien att lämna ytterligare upplysningar om detta kapitaltillskott och bad om klargöranden gällande det slovakiska riskutjämningssystemet (RES), som också eventuellt skulle kunna betecknas som statligt stöd. Genom en skrivelse av den 25 mars 2010 begärde de slovakiska myndigheterna en förlängning av svarstiden, vilket beviljades av kommissionen genom en skrivelse av den 31 mars 2010. Sedan kommissionen den 16 juni 2010 påmint Republiken Slovakien om att lämna upplysningarna svarade de slovakiska myndigheterna genom en skrivelse av den 9 juli 2010. Såsom begärts av kommissionen i dess skrivelse av den 4 november 2010 lämnade Republiken Slovakien en icke-konfidentiell version av svaret den 3 december 2010.

| (4) | Den 1 januari 2010 gick SZP samman med den andra statligt ägda slovakiska sjukförsäkringsgivaren Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallad VZP). Från 1998 och åtminstone fram till 2005 överfördes andra sjukförsäkringsbolags portföljer till dessa två statligt ägda aktiebolag. |
| --- | --- |

(4)

Den 1 januari 2010 gick SZP samman med den andra statligt ägda slovakiska sjukförsäkringsgivaren Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallad VZP). Från 1998 och åtminstone fram till 2005 överfördes andra sjukförsäkringsbolags portföljer till dessa två statligt ägda aktiebolag.

| (5) | Vid två möten mellan kommissionen och Dôvera den 10 oktober 2010 och den 15 mars 2011 diskuterades klagomålet och den slovakiska sjukförsäkringssektorns sätt att fungera. I en skrivelse av den 15 juli 2011 lämnade Dôvera ytterligare upplysningar om hur sjukförsäkringssektorn i Slovakien är beskaffad och utvidgade klagomålet till att även omfatta tre nya åtgärder som påstods ha beviljats till förmån för SZP och VZP: i) betalning av SZP:s skuld, genomförd i två utbetalningar på 52,7 respektive 28 miljoner euro av det statligt ägda bolaget Veritel' a. s. under 2004–2005, ii) ett bidrag på 7,6 miljoner euro som SZP beviljades av hälsoministeriet 2006, iii) en statligt finansierad kapitalökning på totalt 65,1 miljoner euro som VZP beviljades den 1 januari 2010. Kommissionen uppmanade följaktligen de slovakiska myndigheterna att inkomma med sina synpunkter på det utvidgade klagomålet med de nya påståendena. Efter en förlängning av svarstiden lämnade de slovakiska myndigheterna sina synpunkter i en skrivelse av den 11 november 2011. |
| --- | --- |

(5)

Vid två möten mellan kommissionen och Dôvera den 10 oktober 2010 och den 15 mars 2011 diskuterades klagomålet och den slovakiska sjukförsäkringssektorns sätt att fungera. I en skrivelse av den 15 juli 2011 lämnade Dôvera ytterligare upplysningar om hur sjukförsäkringssektorn i Slovakien är beskaffad och utvidgade klagomålet till att även omfatta tre nya åtgärder som påstods ha beviljats till förmån för SZP och VZP: i) betalning av SZP:s skuld, genomförd i två utbetalningar på 52,7 respektive 28 miljoner euro av det statligt ägda bolaget Veritel' a. s. under 2004–2005, ii) ett bidrag på 7,6 miljoner euro som SZP beviljades av hälsoministeriet 2006, iii) en statligt finansierad kapitalökning på totalt 65,1 miljoner euro som VZP beviljades den 1 januari 2010. Kommissionen uppmanade följaktligen de slovakiska myndigheterna att inkomma med sina synpunkter på det utvidgade klagomålet med de nya påståendena. Efter en förlängning av svarstiden lämnade de slovakiska myndigheterna sina synpunkter i en skrivelse av den 11 november 2011.

| (6) | Efter ett möte med kommissionens avdelningar den 15 december 2011 lämnade Dôvera ytterligare upplysningar om hur den nationella sjukförsäkringssektorn är beskaffad i en skrivelse av den 16 januari 2012. |
| --- | --- |

(6)

Efter ett möte med kommissionens avdelningar den 15 december 2011 lämnade Dôvera ytterligare upplysningar om hur den nationella sjukförsäkringssektorn är beskaffad i en skrivelse av den 16 januari 2012.

| (7) | Genom en skrivelse av den 2 juli 2013 underrättade kommissionen Republiken Slovakien om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Beslutet om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), och berörda parter har uppmanats att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 2 juli 2013 underrättade kommissionen Republiken Slovakien om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Beslutet om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), och berörda parter har uppmanats att inkomma med sina synpunkter.

| (8) | Genom en skrivelse av den 24 juli 2013 begärde de slovakiska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för att lämna synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, vilket beviljades av kommissionen genom en skrivelse av den 30 juli 2013. I en skrivelse av den 27 augusti 2013 lämnade Republiken Slovakien synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 24 juli 2013 begärde de slovakiska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för att lämna synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, vilket beviljades av kommissionen genom en skrivelse av den 30 juli 2013. I en skrivelse av den 27 augusti 2013 lämnade Republiken Slovakien synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.

| (9) | Kommissionen mottog synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet från fem tredje parter: från Inštitút pre ekonomické a sociálne reformy (nedan kallat Ineko) i en skrivelse av den 15 oktober 2013, från Union zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallat Union Health Insurance) i en skrivelse av den 25 oktober 2013, från Health Policy Institute (nedan kallat HPI) i en skrivelse av den 28 oktober 2013, från Združenie zdravotných poisťovní SR (sammanslutningen för sjukförsäkringsbolag, nedan kallad ZZP) i en skrivelse av den 28 oktober 2013, från Dôvera i en skrivelse av den 11 november 2013. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen mottog synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet från fem tredje parter: från Inštitút pre ekonomické a sociálne reformy (nedan kallat Ineko) i en skrivelse av den 15 oktober 2013, från Union zdravotná poisťovňa, a. s. (nedan kallat Union Health Insurance) i en skrivelse av den 25 oktober 2013, från Health Policy Institute (nedan kallat HPI) i en skrivelse av den 28 oktober 2013, från Združenie zdravotných poisťovní SR (sammanslutningen för sjukförsäkringsbolag, nedan kallad ZZP) i en skrivelse av den 28 oktober 2013, från Dôvera i en skrivelse av den 11 november 2013.

| (10) | Synpunkterna översändes till de slovakiska myndigheterna i skrivelser av den 20 november och den 20 december 2013. Den 20 december 2013 begärde de slovakiska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för att bemöta synpunkterna till och med den 31 januari 2014, vilket beviljades av kommissionen samma dag. Genom en skrivelse av den 29 januari 2014 bemötte Slovakien synpunkterna från tredje parter på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(10)

Synpunkterna översändes till de slovakiska myndigheterna i skrivelser av den 20 november och den 20 december 2013. Den 20 december 2013 begärde de slovakiska myndigheterna en förlängning av tidsfristen för att bemöta synpunkterna till och med den 31 januari 2014, vilket beviljades av kommissionen samma dag. Genom en skrivelse av den 29 januari 2014 bemötte Slovakien synpunkterna från tredje parter på beslutet om att inleda förfarandet.

| (11) | Den 2 april 2014 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och de slovakiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(11)

Den 2 april 2014 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och de slovakiska myndigheterna.

| (12) | Den 11 april 2014 och den 25 augusti 2014 skickade kommissionen ytterligare uppmaningar att lämna upplysningar, som Slovakien besvarade genom skrivelser av den 15 maj 2014 respektive den 27 augusti 2014. |
| --- | --- |

(12)

Den 11 april 2014 och den 25 augusti 2014 skickade kommissionen ytterligare uppmaningar att lämna upplysningar, som Slovakien besvarade genom skrivelser av den 15 maj 2014 respektive den 27 augusti 2014.

2.   BAKGRUND

2.1   DET SLOVAKISKA OBLIGATORISKA SJUKFÖRSÄKRINGSSYSTEMETS UTVECKLING

| (13) | Slovakien övergick 1994 från ett system med ett enda statligt försäkringsbolag till en pluralistisk modell där både offentliga och privata enheter kan verka. I samband med en genomgripande reform som innefattade lagarna nr 581/2004 och 580/2004, som trädde i kraft den 1 januari 2005 (nedan kallad 2005 års reform), ändrades reglerna för omfördelningen av de sjukförsäkringsavgifter som tagits ut, och den rättsliga formen för alla försäkringsbolag (både statligt och privat ägda) ändrades från juridiska personer av eget slag till aktiebolag (dvs. vinstdrivande privaträttsliga aktiebolag). Slovakiens oberoende hälsotillsynsmyndighet (nedan kallad HSA) inrättades för att utfärda verksamhetstillstånd och övervaka försäkringsbolagens efterlevnad av gällande bestämmelser. Dessa reformer syftade i huvudsak till att bidra till ökad effektivitet i utnyttjandet av tillgängliga resurser och bättre vårdkvalitet (3). |
| --- | --- |

(13)

Slovakien övergick 1994 från ett system med ett enda statligt försäkringsbolag till en pluralistisk modell där både offentliga och privata enheter kan verka. I samband med en genomgripande reform som innefattade lagarna nr 581/2004 och 580/2004, som trädde i kraft den 1 januari 2005 (nedan kallad 2005 års reform), ändrades reglerna för omfördelningen av de sjukförsäkringsavgifter som tagits ut, och den rättsliga formen för alla försäkringsbolag (både statligt och privat ägda) ändrades från juridiska personer av eget slag till aktiebolag (dvs. vinstdrivande privaträttsliga aktiebolag). Slovakiens oberoende hälsotillsynsmyndighet (nedan kallad HSA) inrättades för att utfärda verksamhetstillstånd och övervaka försäkringsbolagens efterlevnad av gällande bestämmelser. Dessa reformer syftade i huvudsak till att bidra till ökad effektivitet i utnyttjandet av tillgängliga resurser och bättre vårdkvalitet (3).

| (14) | Samtliga offentliga och privata sjukförsäkringsbolag i Slovakien tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring för personer bosatta i Slovakien (4). Möjligheten enligt lag nr 580/2004 att även tillhandahålla individuell sjukförsäkring som ett komplement till det grundläggande förmånspaket som ingår i den obligatoriska sjukförsäkringen har förblivit marginell, på grund av de omfattande vårdförmåner som det obligatoriska systemet innefattar (5). Dessutom infördes 2005 lagstiftning som ger alla sjukförsäkringsbolag möjlighet att tillhandahålla frivillig sjukförsäkring för personer som är undantagna från obligatorisk sjukförsäkring (6). |
| --- | --- |

(14)

Samtliga offentliga och privata sjukförsäkringsbolag i Slovakien tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring för personer bosatta i Slovakien (4). Möjligheten enligt lag nr 580/2004 att även tillhandahålla individuell sjukförsäkring som ett komplement till det grundläggande förmånspaket som ingår i den obligatoriska sjukförsäkringen har förblivit marginell, på grund av de omfattande vårdförmåner som det obligatoriska systemet innefattar (5). Dessutom infördes 2005 lagstiftning som ger alla sjukförsäkringsbolag möjlighet att tillhandahålla frivillig sjukförsäkring för personer som är undantagna från obligatorisk sjukförsäkring (6).

| (15) | Lag nr 581/2004 ändrades 2007 genom lag nr 530/2007, och det blev från och med den 1 januari 2008 förbjudet för försäkringsbolag i sektorn för obligatorisk sjukförsäkring att betala ut vinster i form av utdelning, vilket innebar att det infördes en skyldighet att återinvestera överskott som genererats i det slovakiska sjukvårdssystemet. Det betydde att sjukförsäkringsbolag inte över huvud taget fick dela ut vinster från och med januari 2008. Den 26 januari 2011 förklarade dock den slovakiska författningsdomstolen att förbudet mot vinstutdelning var oförenligt med flera bestämmelser i den slovakiska författningen. Till följd av denna dom ändrade de slovakiska myndigheterna i juli 2011 lag nr 530/2007 genom lag nr 250/2011, och sjukförsäkringsgivare fick återigen rätt att på vissa villkor (7) dela ut vinster (till aktieägarna) som härrör från den obligatoriska sjukförsäkringsverksamheten. Som en följd av dessa lagändringar avslutade kommissionen i december 2011 ett överträdelseförfarande gällande restriktionerna för vinstutdelning (8). |
| --- | --- |

(15)

Lag nr 581/2004 ändrades 2007 genom lag nr 530/2007, och det blev från och med den 1 januari 2008 förbjudet för försäkringsbolag i sektorn för obligatorisk sjukförsäkring att betala ut vinster i form av utdelning, vilket innebar att det infördes en skyldighet att återinvestera överskott som genererats i det slovakiska sjukvårdssystemet. Det betydde att sjukförsäkringsbolag inte över huvud taget fick dela ut vinster från och med januari 2008. Den 26 januari 2011 förklarade dock den slovakiska författningsdomstolen att förbudet mot vinstutdelning var oförenligt med flera bestämmelser i den slovakiska författningen. Till följd av denna dom ändrade de slovakiska myndigheterna i juli 2011 lag nr 530/2007 genom lag nr 250/2011, och sjukförsäkringsgivare fick återigen rätt att på vissa villkor (7) dela ut vinster (till aktieägarna) som härrör från den obligatoriska sjukförsäkringsverksamheten. Som en följd av dessa lagändringar avslutade kommissionen i december 2011 ett överträdelseförfarande gällande restriktionerna för vinstutdelning (8).

| (16) | Den 31 oktober 2012 godkände de slovakiska myndigheterna en projektplan för inrättandet av ett enhetligt obligatoriskt sjukförsäkringssystem utan vinstsyfte i Slovakien, vilket skulle ske antingen genom frivilliga uppköp (till och med den 1 januari 2014) av de privatägda sjukförsäkringsbolagen eller genom expropriation av dessa (till och med den 1 juli 2014) så att ett enda (statligt ägt) sjukförsäkringsbolag bildades (9). Vid tiden för antagandet av detta beslut hade dock ingen av åtgärderna i projektplanen ännu genomförts (10). |
| --- | --- |

(16)

Den 31 oktober 2012 godkände de slovakiska myndigheterna en projektplan för inrättandet av ett enhetligt obligatoriskt sjukförsäkringssystem utan vinstsyfte i Slovakien, vilket skulle ske antingen genom frivilliga uppköp (till och med den 1 januari 2014) av de privatägda sjukförsäkringsbolagen eller genom expropriation av dessa (till och med den 1 juli 2014) så att ett enda (statligt ägt) sjukförsäkringsbolag bildades (9). Vid tiden för antagandet av detta beslut hade dock ingen av åtgärderna i projektplanen ännu genomförts (10).

2.2   SJUKFÖRSÄKRINGSGIVARE I SLOVAKIEN

| (17) | I slovakisk lagstiftning definieras ett sjukförsäkringsbolag som ett aktiebolag med säte i Republiken Slovakien, som bildats för att tillhandahålla offentlig obligatorisk sjukförsäkring med tillstånd från HSA. |
| --- | --- |

(17)

I slovakisk lagstiftning definieras ett sjukförsäkringsbolag som ett aktiebolag med säte i Republiken Slovakien, som bildats för att tillhandahålla offentlig obligatorisk sjukförsäkring med tillstånd från HSA.

| (18) | Personer bosatta i Slovakien kan välja att teckna ett obligatoriskt sjukförsäkringspaket med någon av följande tre försäkringsgivare:






  a) | Det slovakiska statligt ägda aktiebolaget VZP, som bildades den 1 juli 2005 genom ombildning av det statliga företaget VšZP, som bildats enligt lag nr 273/1994 den 1 november 1994 som efterträdare till försäkringskassans nationella försäkringsbolag (Národná poisťovňa). VZP slogs samman med det statligt ägda bolaget SZP den 1 januari 2010 enligt lag nr 533/2009 (den gemensamma enheten kallas därför nedan, i tillämpliga fall, SZP/VZP). Republiken Slovakien är ensam aktieägare i VZP. |
| --- | --- | --- |

(18)

Personer bosatta i Slovakien kan välja att teckna ett obligatoriskt sjukförsäkringspaket med någon av följande tre försäkringsgivare:

a)

Det slovakiska statligt ägda aktiebolaget VZP, som bildades den 1 juli 2005 genom ombildning av det statliga företaget VšZP, som bildats enligt lag nr 273/1994 den 1 november 1994 som efterträdare till försäkringskassans nationella försäkringsbolag (Národná poisťovňa). VZP slogs samman med det statligt ägda bolaget SZP den 1 januari 2010 enligt lag nr 533/2009 (den gemensamma enheten kallas därför nedan, i tillämpliga fall, SZP/VZP). Republiken Slovakien är ensam aktieägare i VZP.

| b) | Det privatägda aktiebolaget Dôvera (med den centraleuropeiska finanskoncernen PENTA som största aktieägare). Dôvera bildades den 1 oktober 2005 och slogs samman med ett annat privatägt slovakiskt sjukförsäkringsbolag, Apollo, den 31 december 2009. Den sammanslagna enheten var 2010 det största privatägda sjukförsäkringsbolaget i Slovakien. |
| --- | --- |

b)

Det privatägda aktiebolaget Dôvera (med den centraleuropeiska finanskoncernen PENTA som största aktieägare). Dôvera bildades den 1 oktober 2005 och slogs samman med ett annat privatägt slovakiskt sjukförsäkringsbolag, Apollo, den 31 december 2009. Den sammanslagna enheten var 2010 det största privatägda sjukförsäkringsbolaget i Slovakien.

| c) | Det privatägda aktiebolaget Union Health Insurance, bildat den 9 mars 2006 och medlem i den nederländskbaserade koncernen Achmea, tidigare Eureko. |
| --- | --- |

c)

Det privatägda aktiebolaget Union Health Insurance, bildat den 9 mars 2006 och medlem i den nederländskbaserade koncernen Achmea, tidigare Eureko.

| (19) | Tabellen nedan visar marknadsandelarnas utveckling 2008–2013 för de olika företag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring i Republiken Slovakien (11):











  År | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företag | Antal försäkrade personer (%) |
| VZP | 55,4 | 55,0 | 66,74 | 65,79 | 64,4 | 64,09 |
| SZP | 13,6 | 12,0 | 2010: SZP går samman med VZP | | | |
| Apollo | 8,4 | 10,0 | 2010: Apollo går samman med Dôvera | | | |
| Dôvera | 16,2 | 16,0 | 26,37 | 26,8 | 27,75 | 27,49 |
| Union | 6,4 | 7,0 | 6,89 | 7,41 | 7,85 | 8,42 |

(19)

Tabellen nedan visar marknadsandelarnas utveckling 2008–2013 för de olika företag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring i Republiken Slovakien (11):

År

2008

2009

2010

2011

2012

2013 (12)

Företag

Antal försäkrade personer (%)

VZP

55,4

55,0

66,74

65,79

64,4

64,09

SZP

13,6

12,0

2010: SZP går samman med VZP

Apollo

8,4

10,0

2010: Apollo går samman med Dôvera

Dôvera

16,2

16,0

26,37

26,8

27,75

27,49

Union

6,4

7,0

6,89

7,41

7,85

8,42

| (20) | Alla sjukförsäkringsbolag är aktiebolag, men enligt ägarreglerna får både staten och privata sektorer äga aktier. Alla sjukförsäkringsbolag är skyldiga att fullgöra vissa kapitaltäckningskrav. De omfattas av strikta budgetbegränsningar och ansvarar till fullo för finansiella underskott. Som privata aktiebolag som omfattas av den allmänna bolagsrätten tycks sjukförsäkringsbolag självständigt förvalta sin verksamhet och sina sjukvårdskostnader. |
| --- | --- |

(20)

Alla sjukförsäkringsbolag är aktiebolag, men enligt ägarreglerna får både staten och privata sektorer äga aktier. Alla sjukförsäkringsbolag är skyldiga att fullgöra vissa kapitaltäckningskrav. De omfattas av strikta budgetbegränsningar och ansvarar till fullo för finansiella underskott. Som privata aktiebolag som omfattas av den allmänna bolagsrätten tycks sjukförsäkringsbolag självständigt förvalta sin verksamhet och sina sjukvårdskostnader.

| (21) | Sjukförsäkringsbolag kan göra vinster, vilket också förekommer (13). Inkomsterna för försäkringsbolag i Slovakien kommer från försäkringsavgifter, statsbudgeten (avgifter för icke-yrkesverksamma personer och ett bidrag som täcker höjningar av vårdkostnaderna), inkomst av fastigheter, donationer och andra inkomster. Sjukförsäkringsbolag kan göra vinster exempelvis genom att förbättra sina förvaltningssystem och genom förhandlingar när avtal ingås med vårdgivare. |
| --- | --- |

(21)

Sjukförsäkringsbolag kan göra vinster, vilket också förekommer (13). Inkomsterna för försäkringsbolag i Slovakien kommer från försäkringsavgifter, statsbudgeten (avgifter för icke-yrkesverksamma personer och ett bidrag som täcker höjningar av vårdkostnaderna), inkomst av fastigheter, donationer och andra inkomster. Sjukförsäkringsbolag kan göra vinster exempelvis genom att förbättra sina förvaltningssystem och genom förhandlingar när avtal ingås med vårdgivare.

2.3   HUVUDDRAG I DEN SLOVAKISKA SEKTORN FÖR OBLIGATORISK SJUKFÖRSÄKRING

2.3.1   Socialt mål och samhällsintresse

| (22) | Det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet har ett socialt mål, nämligen att möjliggöra tillhandahållande av sjukvård och upprätthållande av ett hållbart sjukförsäkringssystem. Medborgarna har rätt till sjukförsäkring, och personer bosatta i Slovakien är skyldiga att vara försäkrade (14). Rätten till fri sjukvård på grundval av sjukförsäkringen är en författningsenlig skyldighet för Republiken Slovakien (15). Enligt de slovakiska myndigheterna anses sjukförsäkringsbolag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring i Republiken Slovakien fullgöra en författningsenlig skyldighet för statens räkning, nämligen tillhandahållandet av sjukförsäkring till personer bosatta i Slovakien genom förvaltning av det obligatoriska sjukförsäkringssystemet i Slovakien. Republiken Slovakien är enligt lag ansvarig för att finansiera sjukvårdssystemet och täcka förluster i sjukvårdssektorn (16). Enligt avsnitt 2 i lag nr 580/2004 om sjukförsäkring är tillhandahållande av offentlig obligatorisk sjukförsäkring en verksamhet av allmänintresse som inbegriper förvaltning av offentliga medel. |
| --- | --- |

(22)

Det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet har ett socialt mål, nämligen att möjliggöra tillhandahållande av sjukvård och upprätthållande av ett hållbart sjukförsäkringssystem. Medborgarna har rätt till sjukförsäkring, och personer bosatta i Slovakien är skyldiga att vara försäkrade (14). Rätten till fri sjukvård på grundval av sjukförsäkringen är en författningsenlig skyldighet för Republiken Slovakien (15). Enligt de slovakiska myndigheterna anses sjukförsäkringsbolag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring i Republiken Slovakien fullgöra en författningsenlig skyldighet för statens räkning, nämligen tillhandahållandet av sjukförsäkring till personer bosatta i Slovakien genom förvaltning av det obligatoriska sjukförsäkringssystemet i Slovakien. Republiken Slovakien är enligt lag ansvarig för att finansiera sjukvårdssystemet och täcka förluster i sjukvårdssektorn (16). Enligt avsnitt 2 i lag nr 580/2004 om sjukförsäkring är tillhandahållande av offentlig obligatorisk sjukförsäkring en verksamhet av allmänintresse som inbegriper förvaltning av offentliga medel.

2.3.2   Obligatoriskt medlemskap, fri anslutning och gemensam prissättning

| (23) | Enligt bestämmelserna i lag nr 580/2004 och lag nr 581/2004 är deltagande i det slovakiska offentliga sjukförsäkringsprogrammet obligatoriskt för merparten av invånarna i Republiken Slovakien (17). Obligatorisk sjukförsäkring i Slovakien omfattar även personer som är försäkrade i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1408/71 (18), till och med den 30 april 2010, och, från och med den 1 maj 2010, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (19). |
| --- | --- |

(23)

Enligt bestämmelserna i lag nr 580/2004 och lag nr 581/2004 är deltagande i det slovakiska offentliga sjukförsäkringsprogrammet obligatoriskt för merparten av invånarna i Republiken Slovakien (17). Obligatorisk sjukförsäkring i Slovakien omfattar även personer som är försäkrade i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1408/71 (18), till och med den 30 april 2010, och, från och med den 1 maj 2010, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (19).

| (24) | Försäkrade personer har rätt att fritt välja ett sjukförsäkringsbolag och att byta försäkringsbolag en gång om året. Kravet på fri anslutning och principen om gemensam prissättning innebär att sjukförsäkringsbolag i Slovakien har en rättslig skyldighet att ge varje person bosatt i Slovakien som så begär tillträde till dess försäkringssystem, förutsatt att han/hon uppfyller de rättsliga kraven för sjukförsäkring i Slovakien. Framför allt kan sjukförsäkringsbolagen inte vägra att försäkra en person på grund av ålder, hälsotillstånd eller sjukdomsrisk (20), och de ska erbjuda alla personer grundläggande sjukförsäkring till samma pris, oavsett dessa faktorer. |
| --- | --- |

(24)

Försäkrade personer har rätt att fritt välja ett sjukförsäkringsbolag och att byta försäkringsbolag en gång om året. Kravet på fri anslutning och principen om gemensam prissättning innebär att sjukförsäkringsbolag i Slovakien har en rättslig skyldighet att ge varje person bosatt i Slovakien som så begär tillträde till dess försäkringssystem, förutsatt att han/hon uppfyller de rättsliga kraven för sjukförsäkring i Slovakien. Framför allt kan sjukförsäkringsbolagen inte vägra att försäkra en person på grund av ålder, hälsotillstånd eller sjukdomsrisk (20), och de ska erbjuda alla personer grundläggande sjukförsäkring till samma pris, oavsett dessa faktorer.

| (25) | Det slovakiska sjukförsäkringssystemet innefattar därför också en rättslig struktur för rättvis riskdelning mellan sjukförsäkringsbolag genom ett riskutjämningssystem (RES). Inom RES (21) får sjukförsäkringsbolag som försäkrar personer som är förenade med högre risk medel från försäkringsbolag vars portfölj är förenad med lägre risk, genom månatlig och årlig omfördelning av avgifter och förvaltning av överföringar (22). |
| --- | --- |

(25)

Det slovakiska sjukförsäkringssystemet innefattar därför också en rättslig struktur för rättvis riskdelning mellan sjukförsäkringsbolag genom ett riskutjämningssystem (RES). Inom RES (21) får sjukförsäkringsbolag som försäkrar personer som är förenade med högre risk medel från försäkringsbolag vars portfölj är förenad med lägre risk, genom månatlig och årlig omfördelning av avgifter och förvaltning av överföringar (22).

2.3.3   Förmåner och inkomstrelaterade avgifter

| (26) | Den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringen baseras på ett system med obligatoriska avgifter. Avgiftsnivåerna, som fastställs i lag, står i proportion till den försäkrade personens inkomst (på samma sätt som inkomstskatten) och baseras alltså inte på den försäkrade risken (t.ex. den försäkrade personens ålder eller hälsotillstånd). Avgifterna, som de slovakiska myndigheterna betraktar som en del av de offentliga medlen, tas ut av 1) arbetstagare och arbetsgivare, 2) egenföretagare, 3) frivilligt arbetslösa, 4) staten (för ”statsförsäkrade”, dvs. mestadels icke-yrkesverksamma) och 5) betalare av utdelningar. |
| --- | --- |

(26)

Den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringen baseras på ett system med obligatoriska avgifter. Avgiftsnivåerna, som fastställs i lag, står i proportion till den försäkrade personens inkomst (på samma sätt som inkomstskatten) och baseras alltså inte på den försäkrade risken (t.ex. den försäkrade personens ålder eller hälsotillstånd). Avgifterna, som de slovakiska myndigheterna betraktar som en del av de offentliga medlen, tas ut av 1) arbetstagare och arbetsgivare, 2) egenföretagare, 3) frivilligt arbetslösa, 4) staten (för ”statsförsäkrade”, dvs. mestadels icke-yrkesverksamma) och 5) betalare av utdelningar.

| (27) | Alla försäkrade personer garanteras samma grundläggande förmånsnivå (nedan kallad det grundläggande förmånspaketet). Det finns ingen direkt koppling mellan storleken på de avgifter som betalas till systemet och de förmåner (23) som mottas. Sjukvård som omfattas av den obligatoriska sjukförsäkringen tillhandahålls oavsett vilka avgifter den försäkrade personen betalat. |
| --- | --- |

(27)

Alla försäkrade personer garanteras samma grundläggande förmånsnivå (nedan kallad det grundläggande förmånspaketet). Det finns ingen direkt koppling mellan storleken på de avgifter som betalas till systemet och de förmåner (23) som mottas. Sjukvård som omfattas av den obligatoriska sjukförsäkringen tillhandahålls oavsett vilka avgifter den försäkrade personen betalat.

| (28) | Den obligatoriska sjukförsäkringens grundläggande förmånspaket innefattar nästan alla medicinska behandlingar som ges i Republiken Slovakien, vilket betyder att paketet ger i princip komplett vård. I dag ger det grundläggande förmånspaketet alla rätt till kostnadsfri sjukvård med undantag av bara ett fåtal behandlingar (t.ex. kosmetisk kirurgi) och till delbetalning av läkemedel och kurbehandlingar och vissa vårdrelaterade tjänster (t.ex. besök vid akutmottagning). Det grundläggande förmånspaketet kan begränsas eller utökas genom regeringsdekret (utan parlamentsförhandlingar). Eftersom den slovakiska författningen garanterar varje medborgare sjukvård genom det obligatoriska sjukförsäkringssystemet på lagstadgade villkor har försäkringsbolagen inget inflytande över det grundläggande förmånspaketets ingående förmåner, skyddets omfattning eller premierna, som fastställs i lag. |
| --- | --- |

(28)

Den obligatoriska sjukförsäkringens grundläggande förmånspaket innefattar nästan alla medicinska behandlingar som ges i Republiken Slovakien, vilket betyder att paketet ger i princip komplett vård. I dag ger det grundläggande förmånspaketet alla rätt till kostnadsfri sjukvård med undantag av bara ett fåtal behandlingar (t.ex. kosmetisk kirurgi) och till delbetalning av läkemedel och kurbehandlingar och vissa vårdrelaterade tjänster (t.ex. besök vid akutmottagning). Det grundläggande förmånspaketet kan begränsas eller utökas genom regeringsdekret (utan parlamentsförhandlingar). Eftersom den slovakiska författningen garanterar varje medborgare sjukvård genom det obligatoriska sjukförsäkringssystemet på lagstadgade villkor har försäkringsbolagen inget inflytande över det grundläggande förmånspaketets ingående förmåner, skyddets omfattning eller premierna, som fastställs i lag.

| (29) | Slovakiska sjukförsäkringsbolag kan – vilket också förekommer – komplettera det grundläggande förmånspaketet med valfria ytterligare rättigheter (förmåner), som innefattar tjänster som inte ingår utan som försäkringsgivarna kostnadsfritt erbjuder sina kunder som en del av det sjukvårdspaket som omfattas av den obligatoriska sjukförsäkringen. Av de tillgängliga uppgifterna framgår exempelvis att sjukförsäkringsbolag kan välja att erbjuda ytterligare skydd för vissa kompletterande och förebyggande behandlingar inom samma obligatoriska sjukförsäkringspaket. Det rör sig om andra ytterligare förmåner än de individuella sjukförsäkringstjänster som kan erbjudas mot en avgift. |
| --- | --- |

(29)

Slovakiska sjukförsäkringsbolag kan – vilket också förekommer – komplettera det grundläggande förmånspaketet med valfria ytterligare rättigheter (förmåner), som innefattar tjänster som inte ingår utan som försäkringsgivarna kostnadsfritt erbjuder sina kunder som en del av det sjukvårdspaket som omfattas av den obligatoriska sjukförsäkringen. Av de tillgängliga uppgifterna framgår exempelvis att sjukförsäkringsbolag kan välja att erbjuda ytterligare skydd för vissa kompletterande och förebyggande behandlingar inom samma obligatoriska sjukförsäkringspaket. Det rör sig om andra ytterligare förmåner än de individuella sjukförsäkringstjänster som kan erbjudas mot en avgift.

2.3.4   Val av vårdgivare och tjänster

| (30) | Sjukförsäkringsbolagen har rätt att välja vårdgivare och förhandla fram avtal med läkare och enskilda sjukhus. Sjukförsäkringsbolag ingår således avtal med enskilda vårdgivare; avtalen ingås oberoende av varandra, och en viss vårdgivare kan ingå avtal med samtliga eller bara några av sjukförsäkringsbolagen och vice versa. Sjukförsäkringsbolagen ersätter tjänster som tillhandahålls av både statliga och privata vårdgivare. |
| --- | --- |

(30)

Sjukförsäkringsbolagen har rätt att välja vårdgivare och förhandla fram avtal med läkare och enskilda sjukhus. Sjukförsäkringsbolag ingår således avtal med enskilda vårdgivare; avtalen ingås oberoende av varandra, och en viss vårdgivare kan ingå avtal med samtliga eller bara några av sjukförsäkringsbolagen och vice versa. Sjukförsäkringsbolagen ersätter tjänster som tillhandahålls av både statliga och privata vårdgivare.

| (31) | För att säkra geografisk tillgänglighet till vårdtjänster fastställer staten ett minimikrav i fråga om nätet, för att kunna påverka kapacitetsplaneringen. För tillhandahållandet av obligatorisk sjukförsäkring är sjukförsäkringsbolagen enligt lag skyldiga att ingå avtal med ett miniminät av sjukhus. Varje sjukförsäkringsbolag bildar sitt eget nät och förbättrar miniminätet genom att selektivt ingå avtal med ytterligare sjukhus och andra vårdgivare. Vårdtjänster som tillhandahålls av dessa sjukhus och/eller andra vårdgivare och som omfattas av det obligatoriska sjukförsäkringsskyddet täcks alltså av sjukförsäkringsgivaren för de försäkrade personerna. Sjukförsäkringsbolag har en viss handlingsfrihet vid förhandlingar med sjukhus om pris och kvalitet på de vårdtjänster som tillhandahålls för försäkrade personer. |
| --- | --- |

(31)

För att säkra geografisk tillgänglighet till vårdtjänster fastställer staten ett minimikrav i fråga om nätet, för att kunna påverka kapacitetsplaneringen. För tillhandahållandet av obligatorisk sjukförsäkring är sjukförsäkringsbolagen enligt lag skyldiga att ingå avtal med ett miniminät av sjukhus. Varje sjukförsäkringsbolag bildar sitt eget nät och förbättrar miniminätet genom att selektivt ingå avtal med ytterligare sjukhus och andra vårdgivare. Vårdtjänster som tillhandahålls av dessa sjukhus och/eller andra vårdgivare och som omfattas av det obligatoriska sjukförsäkringsskyddet täcks alltså av sjukförsäkringsgivaren för de försäkrade personerna. Sjukförsäkringsbolag har en viss handlingsfrihet vid förhandlingar med sjukhus om pris och kvalitet på de vårdtjänster som tillhandahålls för försäkrade personer.

2.3.5   Regelverk

| (32) | Det obligatoriska sjukförsäkringssystemet i Republiken Slovakien styrs av särskilda bestämmelser (24). Alla sjukförsäkringsbolag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring har enligt lag samma ställning, rättigheter och skyldigheter. Varje sjukförsäkringsbolag ska vara bildat i syfte att erbjuda offentlig sjukförsäkring och får inte bedriva någon annan verksamhet än den som förtecknas i avsnitt 6 i lag nr 581/2004. Verksamheten i de sjukförsäkringsbolag som förvaltar det obligatoriska sjukförsäkringssystemet omfattas av statens övergripande kontroll, som utövas främst genom tillsynsmyndigheten HSA som står för övervakning och tillsyn i sjukvårdssystemet. HSA kontrollerar om sjukförsäkringsbolag och vårdgivare följer den rättsliga ramen och ingriper vid överträdelser. |
| --- | --- |

(32)

Det obligatoriska sjukförsäkringssystemet i Republiken Slovakien styrs av särskilda bestämmelser (24). Alla sjukförsäkringsbolag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring har enligt lag samma ställning, rättigheter och skyldigheter. Varje sjukförsäkringsbolag ska vara bildat i syfte att erbjuda offentlig sjukförsäkring och får inte bedriva någon annan verksamhet än den som förtecknas i avsnitt 6 i lag nr 581/2004. Verksamheten i de sjukförsäkringsbolag som förvaltar det obligatoriska sjukförsäkringssystemet omfattas av statens övergripande kontroll, som utövas främst genom tillsynsmyndigheten HSA som står för övervakning och tillsyn i sjukvårdssystemet. HSA kontrollerar om sjukförsäkringsbolag och vårdgivare följer den rättsliga ramen och ingriper vid överträdelser.

3.   BESKRIVNING AV DE OMTVISTADE ÅTGÄRDERNA

| (33) | I detta beslut granskas följande sex åtgärder (nedan gemensamt kallade de omtvistade åtgärderna) (25): |
| --- | --- |

(33)

I detta beslut granskas följande sex åtgärder (nedan gemensamt kallade de omtvistade åtgärderna) (25):

3.1   2006 ÅRS KAPITALÖKNING I SZP

| (34) | Genom en skrivelse av den 2 april 2007 ingav det privatägda sjukförsäkringsbolaget Dôvera ett klagomål till kommissionen gällande ett kapitaltillskott från Republiken Slovakien till det statligt ägda bolaget SZP på 450 miljoner slovakiska kronor (omkring 15 miljoner euro), som gjorts i tre delar mellan den 28 november 2005 och den 18 januari 2006. |
| --- | --- |

(34)

Genom en skrivelse av den 2 april 2007 ingav det privatägda sjukförsäkringsbolaget Dôvera ett klagomål till kommissionen gällande ett kapitaltillskott från Republiken Slovakien till det statligt ägda bolaget SZP på 450 miljoner slovakiska kronor (omkring 15 miljoner euro), som gjorts i tre delar mellan den 28 november 2005 och den 18 januari 2006.

| (35) | Kapitalökningen hängde samman med reformen av sjukvårdssektorn och reformen 2004–2005 av sjukförsäkringssektorn i Republiken Slovakien. När SZP bildades som aktiebolag 2005 var det, som laglig efterträdare till en offentlig institution (26), enligt lag skyldigt att överta inte bara tillgångarna i det ursprungliga försäkringsbolaget utan även dess skulder som uppstått före 2005 och var så stora att de orsakade en otillräcklig kapitaltäckningsgrad enligt kraven i avsnitt 14.1 i lagen om sjukförsäkringsbolag (lag nr 581/2004). Skulderna uppgick till 467,765 miljoner slovakiska kronor (omkring 15,5 miljoner euro) den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(35)

Kapitalökningen hängde samman med reformen av sjukvårdssektorn och reformen 2004–2005 av sjukförsäkringssektorn i Republiken Slovakien. När SZP bildades som aktiebolag 2005 var det, som laglig efterträdare till en offentlig institution (26), enligt lag skyldigt att överta inte bara tillgångarna i det ursprungliga försäkringsbolaget utan även dess skulder som uppstått före 2005 och var så stora att de orsakade en otillräcklig kapitaltäckningsgrad enligt kraven i avsnitt 14.1 i lagen om sjukförsäkringsbolag (lag nr 581/2004). Skulderna uppgick till 467,765 miljoner slovakiska kronor (omkring 15,5 miljoner euro) den 31 december 2005.

3.2   VERITEĽS BETALNING AV SZP:S SKULDER

| (36) | Veriteľ bildades 2003 som en ny statlig myndighet för konsolidering av sjukvårdsskulder (27) och gavs i uppdrag av den slovakiska regeringen att genomföra ett projekt för skuldlättnad för sjukvårdsinrättningar och sjukförsäkringsbolag inför omorganiseringen av alla befintliga sjukförsäkringskassor till aktiebolag den 30 september 2005. Skuldlättnadsprocessen genomfördes i enlighet med resolutioner från den slovakiska regeringen. |
| --- | --- |

(36)

Veriteľ bildades 2003 som en ny statlig myndighet för konsolidering av sjukvårdsskulder (27) och gavs i uppdrag av den slovakiska regeringen att genomföra ett projekt för skuldlättnad för sjukvårdsinrättningar och sjukförsäkringsbolag inför omorganiseringen av alla befintliga sjukförsäkringskassor till aktiebolag den 30 september 2005. Skuldlättnadsprocessen genomfördes i enlighet med resolutioner från den slovakiska regeringen.

| (37) | Under perioden 2003–2005 betalade Veriteľ skulder inom sjukvårdssektorn till ett bokfört värde av över 1 100 miljoner euro, till en kostnad av 644 miljoner euro i likvida medel. Sedan hälsoministeriet tillkännagett att detta var den sista undsättningen av sjukvårdssystemet avvecklades Veriteľ 2006 (28). |
| --- | --- |

(37)

Under perioden 2003–2005 betalade Veriteľ skulder inom sjukvårdssektorn till ett bokfört värde av över 1 100 miljoner euro, till en kostnad av 644 miljoner euro i likvida medel. Sedan hälsoministeriet tillkännagett att detta var den sista undsättningen av sjukvårdssystemet avvecklades Veriteľ 2006 (28).

| (38) | Klaganden hävdar att Veriteľs betalning av 52,7 miljoner euro av SZP:s skuld – mer än vad klaganden själv mottagit (29) – tyder på omotiverad diskriminerande behandling i skuldlättnadsprocessen. Klagomålet gäller dock främst att Veriteľ den 30 november 2005 (dvs. efter ombildningen) dessutom betalade omkring 28 miljoner euro av SZP:s skuld till det särskilda premieomfördelningskontot. Det skedde genom att SZP överlät premie- och räntekrav till Veriteľ. SZP överlät omkring 929 miljoner slovakiska kronor i premie- och räntekrav till Veriteľ (varav ränta på omkring 343 miljoner slovakiska kronor). I gengäld betalade Veriteľ 840 miljoner slovakiska kronor (omkring 28 miljoner euro) i ersättning till SZP genom att reglera dess skuld till det särskilda premieomfördelningskontot (30). |
| --- | --- |

(38)

Klaganden hävdar att Veriteľs betalning av 52,7 miljoner euro av SZP:s skuld – mer än vad klaganden själv mottagit (29) – tyder på omotiverad diskriminerande behandling i skuldlättnadsprocessen. Klagomålet gäller dock främst att Veriteľ den 30 november 2005 (dvs. efter ombildningen) dessutom betalade omkring 28 miljoner euro av SZP:s skuld till det särskilda premieomfördelningskontot. Det skedde genom att SZP överlät premie- och räntekrav till Veriteľ. SZP överlät omkring 929 miljoner slovakiska kronor i premie- och räntekrav till Veriteľ (varav ränta på omkring 343 miljoner slovakiska kronor). I gengäld betalade Veriteľ 840 miljoner slovakiska kronor (omkring 28 miljoner euro) i ersättning till SZP genom att reglera dess skuld till det särskilda premieomfördelningskontot (30).

3.3   2006 ÅRS BIDRAG TILL SZP

| (39) | Under andra halvåret 2006 beviljades SZP ett ytterligare bidrag från hälsoministeriet med hjälp av en del av likvidationsbalansen i Veriteľ, som upplöstes i juli 2006. Enligt klaganden uppgick bidraget till omkring 7,6 miljoner euro. |
| --- | --- |

(39)

Under andra halvåret 2006 beviljades SZP ett ytterligare bidrag från hälsoministeriet med hjälp av en del av likvidationsbalansen i Veriteľ, som upplöstes i juli 2006. Enligt klaganden uppgick bidraget till omkring 7,6 miljoner euro.

| (40) | Klaganden hävdar att bidraget gavs för att reglera SZP:s skulder till vårdgivare från tiden före 2005, men det framgick inte klart om dessa skulder fanns kvar vid tiden för bidraget. |
| --- | --- |

(40)

Klaganden hävdar att bidraget gavs för att reglera SZP:s skulder till vårdgivare från tiden före 2005, men det framgick inte klart om dessa skulder fanns kvar vid tiden för bidraget.

| (41) | Enligt de slovakiska myndigheterna gick de finansiella resurserna från Veriteľs likvidationsbalans emellertid inte till SZP utan till vårdinrättningar som då ägdes av staten, för betalning av deras skulder (dvs. sjukförsäkringsavgifter för deras anställda) till SZP. Enligt de slovakiska myndigheterna rörde det sig följaktligen inte om något bidrag utan om en normal betalning från statens sida av befintliga oomtvistade skulder i form av obetalda sjukförsäkringspremier. |
| --- | --- |

(41)

Enligt de slovakiska myndigheterna gick de finansiella resurserna från Veriteľs likvidationsbalans emellertid inte till SZP utan till vårdinrättningar som då ägdes av staten, för betalning av deras skulder (dvs. sjukförsäkringsavgifter för deras anställda) till SZP. Enligt de slovakiska myndigheterna rörde det sig följaktligen inte om något bidrag utan om en normal betalning från statens sida av befintliga oomtvistade skulder i form av obetalda sjukförsäkringspremier.

3.4   2010 ÅRS KAPITALÖKNING I VZP

| (42) | Republiken Slovakien, genom hälsovårdsministeriet, ökade sitt aktiekapital i VZP den 1 januari 2010. Ökningen av aktiekapitalet uppgick till omkring 65,1 miljoner euro. |
| --- | --- |

(42)

Republiken Slovakien, genom hälsovårdsministeriet, ökade sitt aktiekapital i VZP den 1 januari 2010. Ökningen av aktiekapitalet uppgick till omkring 65,1 miljoner euro.

| (43) | Enligt klaganden verkar staten, med tanke på att VZP var nära obestånd, ha gjort detta för att täcka VZP:s inkomstunderskott. Klaganden hävdar också att staten inte hade några som helst förhoppningar om att få avkastning på sin investering inom rimlig tid, särskilt med tanke på att Slovakien just hade infört en lag som hindrar sjukförsäkringsbolag från att dela ut sina vinster. |
| --- | --- |

(43)

Enligt klaganden verkar staten, med tanke på att VZP var nära obestånd, ha gjort detta för att täcka VZP:s inkomstunderskott. Klaganden hävdar också att staten inte hade några som helst förhoppningar om att få avkastning på sin investering inom rimlig tid, särskilt med tanke på att Slovakien just hade infört en lag som hindrar sjukförsäkringsbolag från att dela ut sina vinster.

| (44) | Enligt de slovakiska myndigheterna syftade 2010 års kapitalökning i VZP till att undanröja effekterna av finanskrisen och hjälpa VZP att stå emot trycket att öka skuldsättningen i samband med den växande efterfrågan på sjukvård. |
| --- | --- |

(44)

Enligt de slovakiska myndigheterna syftade 2010 års kapitalökning i VZP till att undanröja effekterna av finanskrisen och hjälpa VZP att stå emot trycket att öka skuldsättningen i samband med den växande efterfrågan på sjukvård.

3.5   RISKUTJÄMNINGSSYSTEMET (RES)

| (45) | Vid sin inledande bedömning upptäckte kommissionen också att finansieringen av sjukförsäkringsbolag i Republiken Slovakien inkluderar en poolnings- och riskutjämningsmekanism – ett riskutjämningssystem (RES). |
| --- | --- |

(45)

Vid sin inledande bedömning upptäckte kommissionen också att finansieringen av sjukförsäkringsbolag i Republiken Slovakien inkluderar en poolnings- och riskutjämningsmekanism – ett riskutjämningssystem (RES).

| (46) | RES (31) gäller till fullo för alla sjukförsäkringsbolag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring i Republiken Slovakien. Avgifterna till den obligatoriska sjukförsäkringen tas ut direkt av sjukförsäkringsbolagen från arbetsgivare, egenföretagare, självbetalande (frivilligt arbetslösa), staten och betalare av utdelningar, men fördelningen av intäkter och kostnader mellan sjukförsäkringsbolagen är ojämn eftersom de försäkrade befolkningarnas struktur skiljer sig åt. För att lindra den ekonomiska bördan för sjukförsäkringsbolag vars portfölj är förenad med högre risk och för att minska möjligheten till riskurval omfördelas avgifterna mellan sjukförsäkringsbolagen med hjälp av RES, genom en beräkning som fastställts av HSA (32). De parametrar som används inom RES är den försäkrade personens ålder, kön och, sedan 2010, yrkesverksamhetsstatus. |
| --- | --- |

(46)

RES (31) gäller till fullo för alla sjukförsäkringsbolag som tillhandahåller obligatorisk sjukförsäkring i Republiken Slovakien. Avgifterna till den obligatoriska sjukförsäkringen tas ut direkt av sjukförsäkringsbolagen från arbetsgivare, egenföretagare, självbetalande (frivilligt arbetslösa), staten och betalare av utdelningar, men fördelningen av intäkter och kostnader mellan sjukförsäkringsbolagen är ojämn eftersom de försäkrade befolkningarnas struktur skiljer sig åt. För att lindra den ekonomiska bördan för sjukförsäkringsbolag vars portfölj är förenad med högre risk och för att minska möjligheten till riskurval omfördelas avgifterna mellan sjukförsäkringsbolagen med hjälp av RES, genom en beräkning som fastställts av HSA (32). De parametrar som används inom RES är den försäkrade personens ålder, kön och, sedan 2010, yrkesverksamhetsstatus.

| (47) | De slovakiska myndigheterna betraktar inte RES som en form av statligt stöd utan som ett sätt att utjämna medel i enlighet med tillämpliga RES-kriterier för försäkrade personer – det rör sig alltså om solidaritet mellan försäkrade personer och inte om statligt stöd. |
| --- | --- |

(47)

De slovakiska myndigheterna betraktar inte RES som en form av statligt stöd utan som ett sätt att utjämna medel i enlighet med tillämpliga RES-kriterier för försäkrade personer – det rör sig alltså om solidaritet mellan försäkrade personer och inte om statligt stöd.

3.6   ÖVERFÖRINGARNA AV PORTFÖLJER TILL SZP OCH VZP

| (48) | En annan åtgärd som kommissionen har uppmärksammats på under sin inledande bedömning är förekomsten av flera direkta överföringar, genom statens förmedling, till SZP och VZP av portföljer från andra sjukförsäkringsbolag (särskilt från företaget Družstevná zdravotná poisťovňa till VZP och från företaget Európská zdravotná poisťovňa till SZP) som sedermera likviderats. |
| --- | --- |

(48)

En annan åtgärd som kommissionen har uppmärksammats på under sin inledande bedömning är förekomsten av flera direkta överföringar, genom statens förmedling, till SZP och VZP av portföljer från andra sjukförsäkringsbolag (särskilt från företaget Družstevná zdravotná poisťovňa till VZP och från företaget Európská zdravotná poisťovňa till SZP) som sedermera likviderats.

| (49) | Enligt Dôvera överfördes EZP:s portfölj direkt till SZP trots att det fanns andra intresserade aktörer på marknaden, och begränsningarna och villkoren för överföringen var oklara. |
| --- | --- |

(49)

Enligt Dôvera överfördes EZP:s portfölj direkt till SZP trots att det fanns andra intresserade aktörer på marknaden, och begränsningarna och villkoren för överföringen var oklara.

| (50) | Republiken Slovakien hävdar att HSA:s beslut att överföra EZP:s portfölj till SZP utan ersättning är förenligt med bestämmelserna i lag nr 581/2004, samtidigt som de försäkrade personernas rätt att välja sjukförsäkringsbolag respekteras. Man hävdar att andra försäkringsbolag uttryckt intresse för portföljen, men på villkor som skulle ha medfört en oproportionerligt lång likvidationsprocess. Eftersom överföringen av de berörda portföljerna avsåg samtliga fordringar och skulder i de likviderade bolagen fick mottagarna VZP och SZP inte heller någon fördel enligt de slovakiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(50)

Republiken Slovakien hävdar att HSA:s beslut att överföra EZP:s portfölj till SZP utan ersättning är förenligt med bestämmelserna i lag nr 581/2004, samtidigt som de försäkrade personernas rätt att välja sjukförsäkringsbolag respekteras. Man hävdar att andra försäkringsbolag uttryckt intresse för portföljen, men på villkor som skulle ha medfört en oproportionerligt lång likvidationsprocess. Eftersom överföringen av de berörda portföljerna avsåg samtliga fordringar och skulder i de likviderade bolagen fick mottagarna VZP och SZP inte heller någon fördel enligt de slovakiska myndigheterna.

4.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (51) | I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel i fråga om fastställandet av den berörda verksamhetens ekonomiska eller icke-ekonomiska art och påpekade att SZP/VZP och de övriga företag som erbjuder sjukförsäkring i det obligatoriska systemet i Republiken Slovakien, med tanke på de särskilda omständigheterna i ärendet, kan ha bedrivit ekonomisk verksamhet från och med den 1 januari 2005. Blandningen av ekonomiska och icke-ekonomiska inslag i det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet ansågs nödvändiggöra en ingående analys av de olika beståndsdelarna och deras respektive betydelse i systemet för att avgöra om obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet, på det sätt den är organiserad och bedrivs i Slovakien, ska anses vara av ekonomisk (från och med den 1 januari 2005) eller icke-ekonomisk art. |
| --- | --- |

(51)

I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel i fråga om fastställandet av den berörda verksamhetens ekonomiska eller icke-ekonomiska art och påpekade att SZP/VZP och de övriga företag som erbjuder sjukförsäkring i det obligatoriska systemet i Republiken Slovakien, med tanke på de särskilda omständigheterna i ärendet, kan ha bedrivit ekonomisk verksamhet från och med den 1 januari 2005. Blandningen av ekonomiska och icke-ekonomiska inslag i det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet ansågs nödvändiggöra en ingående analys av de olika beståndsdelarna och deras respektive betydelse i systemet för att avgöra om obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet, på det sätt den är organiserad och bedrivs i Slovakien, ska anses vara av ekonomisk (från och med den 1 januari 2005) eller icke-ekonomisk art.

| (52) | Kommissionen påpekade också att den – i det fall verksamheten skulle behöva betecknas som ekonomisk – inte förfogade över tillräckliga uppgifter för att bedöma om de åtgärder som är föremål för granskning ger SZP/VZP en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen påpekade också att den – i det fall verksamheten skulle behöva betecknas som ekonomisk – inte förfogade över tillräckliga uppgifter för att bedöma om de åtgärder som är föremål för granskning ger SZP/VZP en selektiv fördel.

| (53) | Efter att ha slagit fast att statligt stöd därför inte kunde uteslutas i det skedet eftersom det saknades specifika argument eller tydliga tecken på åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden, ställde sig kommissionen också tvivlande till att åtgärderna kunde betecknas som förenliga med den inre marknaden enligt artikel 106.2 eller artikel 107.3 c i fördraget, i det fall den skulle komma fram till att de utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(53)

Efter att ha slagit fast att statligt stöd därför inte kunde uteslutas i det skedet eftersom det saknades specifika argument eller tydliga tecken på åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden, ställde sig kommissionen också tvivlande till att åtgärderna kunde betecknas som förenliga med den inre marknaden enligt artikel 106.2 eller artikel 107.3 c i fördraget, i det fall den skulle komma fram till att de utgjorde statligt stöd.

| (54) | I det sammanhanget noterade kommissionen att den slutliga slutsatsen om huruvida obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet i Republiken Slovakien är av ekonomisk eller icke-ekonomisk art, huruvida de statliga åtgärderna uppfyller alla övriga kriterier för statligt stöd och, i så fall, huruvida de är förenliga med den inre marknaden, kan dras först i ett slutligt beslut som antas sedan den formella granskningen slutförts, när alla tillgängliga uppgifter (däribland ytterligare synpunkter från medlemsstaten och tredje parter) har inhämtats och en ingående bedömning av all information har gjorts. |
| --- | --- |

(54)

I det sammanhanget noterade kommissionen att den slutliga slutsatsen om huruvida obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet i Republiken Slovakien är av ekonomisk eller icke-ekonomisk art, huruvida de statliga åtgärderna uppfyller alla övriga kriterier för statligt stöd och, i så fall, huruvida de är förenliga med den inre marknaden, kan dras först i ett slutligt beslut som antas sedan den formella granskningen slutförts, när alla tillgängliga uppgifter (däribland ytterligare synpunkter från medlemsstaten och tredje parter) har inhämtats och en ingående bedömning av all information har gjorts.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (55) | Kommissionen har sammanfattningsvis mottagit följande synpunkter från berörda parter: |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen har sammanfattningsvis mottagit följande synpunkter från berörda parter:

5.1   DÔVERA

| (56) | Till följd av beslutet om att inleda förfarandet lämnade klaganden, Dôvera, ytterligare upplysningar om sjukförsäkringssystemet och ytterligare argument, framför allt till stöd för sin uppfattning att SZP/VZP är företag som omfattas av konkurrenslagstiftningen och har gynnats av oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(56)

Till följd av beslutet om att inleda förfarandet lämnade klaganden, Dôvera, ytterligare upplysningar om sjukförsäkringssystemet och ytterligare argument, framför allt till stöd för sin uppfattning att SZP/VZP är företag som omfattas av konkurrenslagstiftningen och har gynnats av oförenligt statligt stöd.

| (57) | Dôvera påpekar att SZP/VZP konkurrerar med privata sjukförsäkringsbolag som erbjuder samma tjänst i vinstsyfte och hänvisar till sina tidigare skrivelser om verksamhetens ekonomiska art samt till domstolens senaste rättspraxis (33). Dôvera hävdar i detta sammanhang att ett antal uppgifter från Republiken Slovakien som nämns i beslutet om att inleda förfarandet och uppges tyda på att verksamheten i VZP/SZP är av icke-ekonomisk art inte håller för granskning. Enligt Dôvera syftade reformen 2004–2005 till att skapa en konkurrensutsatt marknad, något som erkänts och bekräftats av det slovakiska rättsväsendet (den slovakiska författningsdomstolen) och av de slovakiska myndigheterna själva. Dôvera påpekar också i detta sammanhang att försäkringsgivare konkurrerar om vårdgivare genom selektiva avtal och förhandlingar om tjänsternas pris och kvalitet, och man nämner också sjukförsäkringsbolagens marknadsföringskampanjer för att behålla och locka till sig kunder. Dôvera bestrider också att systemet skulle vara av uteslutande social karaktär och hänvisar till möjligheten för sjukförsäkringsgivare att göra och dela ut vinster och viljan hos privata investerare att investera i företag som är verksamma inom den slovakiska sektorn för obligatorisk sjukförsäkring. |
| --- | --- |

(57)

Dôvera påpekar att SZP/VZP konkurrerar med privata sjukförsäkringsbolag som erbjuder samma tjänst i vinstsyfte och hänvisar till sina tidigare skrivelser om verksamhetens ekonomiska art samt till domstolens senaste rättspraxis (33). Dôvera hävdar i detta sammanhang att ett antal uppgifter från Republiken Slovakien som nämns i beslutet om att inleda förfarandet och uppges tyda på att verksamheten i VZP/SZP är av icke-ekonomisk art inte håller för granskning. Enligt Dôvera syftade reformen 2004–2005 till att skapa en konkurrensutsatt marknad, något som erkänts och bekräftats av det slovakiska rättsväsendet (den slovakiska författningsdomstolen) och av de slovakiska myndigheterna själva. Dôvera påpekar också i detta sammanhang att försäkringsgivare konkurrerar om vårdgivare genom selektiva avtal och förhandlingar om tjänsternas pris och kvalitet, och man nämner också sjukförsäkringsbolagens marknadsföringskampanjer för att behålla och locka till sig kunder. Dôvera bestrider också att systemet skulle vara av uteslutande social karaktär och hänvisar till möjligheten för sjukförsäkringsgivare att göra och dela ut vinster och viljan hos privata investerare att investera i företag som är verksamma inom den slovakiska sektorn för obligatorisk sjukförsäkring.

| (58) | Med hänvisning till sina tidigare skrivelser till kommissionen före beslutet om att inleda förfarandet hävdar Dôvera vidare att alla åtgärder som identifieras i det beslutet bör betecknas som olagligt stöd eftersom alla övriga villkor i artikel 107.1 i fördraget är uppfyllda. Man menar att Republiken Slovakien inte kan anses ha agerat som en privat investerare i en marknadsekonomi i samband med kapitaltillskotten till SZP 2006 och till VZP 2010. Dôvera hävdar också att Republiken Slovakien diskriminerade mellan SZP/VZP och privata försäkringsbolag genom att behandla SZP mer fördelaktigt vid skuldbetalningsprocessen 2003–2005 och genom att införa två nya parametrar i RES 2009 och 2012. När det gäller överföringen av portföljer gäller Dôveras synpunkter framför allt överföringen av EZP:s försäkringsportfölj, eftersom man inte har någon information om en tidigare portföljöverföring till VZP. I detta avseende menar Dôvera att kommissionen kan ha fått felaktiga uppgifter från de slovakiska myndigheterna om den tillämpliga rättsliga ramen för den överföringen. |
| --- | --- |

(58)

Med hänvisning till sina tidigare skrivelser till kommissionen före beslutet om att inleda förfarandet hävdar Dôvera vidare att alla åtgärder som identifieras i det beslutet bör betecknas som olagligt stöd eftersom alla övriga villkor i artikel 107.1 i fördraget är uppfyllda. Man menar att Republiken Slovakien inte kan anses ha agerat som en privat investerare i en marknadsekonomi i samband med kapitaltillskotten till SZP 2006 och till VZP 2010. Dôvera hävdar också att Republiken Slovakien diskriminerade mellan SZP/VZP och privata försäkringsbolag genom att behandla SZP mer fördelaktigt vid skuldbetalningsprocessen 2003–2005 och genom att införa två nya parametrar i RES 2009 och 2012. När det gäller överföringen av portföljer gäller Dôveras synpunkter framför allt överföringen av EZP:s försäkringsportfölj, eftersom man inte har någon information om en tidigare portföljöverföring till VZP. I detta avseende menar Dôvera att kommissionen kan ha fått felaktiga uppgifter från de slovakiska myndigheterna om den tillämpliga rättsliga ramen för den överföringen.

| (59) | Dôvera hävdar slutligen att de slovakiska myndigheterna inte har visat att tillhandahållande av obligatorisk sjukförsäkring är en tjänst av allmänt intresse, och man ifrågasätter därmed själva grunden för en analys enligt rättspraxis i Altmarkmålet (34) och kommissionens paket gällande tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(59)

Dôvera hävdar slutligen att de slovakiska myndigheterna inte har visat att tillhandahållande av obligatorisk sjukförsäkring är en tjänst av allmänt intresse, och man ifrågasätter därmed själva grunden för en analys enligt rättspraxis i Altmarkmålet (34) och kommissionens paket gällande tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

5.2   UNION HEALTH INSURANCE

| (60) | Synpunkterna på beslutet om att inleda förfarandet från Union Health Insurance, den andra privatägda konkurrenten till SZP/VZP, är ungefär desamma som synpunkterna från Dôvera och går ut på att SZP och VZP är företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Union Health Insurance menar att fem av de sex åtgärder som beskrivs i avsnitt 3 i detta beslut utgör statligt stöd och är oförenliga med den inre marknaden. När det gäller den sjätte åtgärden, RES, hävdar Union Health Insurance att den skulle kunna uppfylla villkoren i Altmarkmålets rättspraxis i fråga om ersättning för allmännyttiga tjänster eller skulle kunna vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i fördraget, vilket kräver närmare granskning av dess potentiellt diskriminerande karaktär till förmån för nettomottagaren för RES, dvs. SZP/VZP. |
| --- | --- |

(60)

Synpunkterna på beslutet om att inleda förfarandet från Union Health Insurance, den andra privatägda konkurrenten till SZP/VZP, är ungefär desamma som synpunkterna från Dôvera och går ut på att SZP och VZP är företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Union Health Insurance menar att fem av de sex åtgärder som beskrivs i avsnitt 3 i detta beslut utgör statligt stöd och är oförenliga med den inre marknaden. När det gäller den sjätte åtgärden, RES, hävdar Union Health Insurance att den skulle kunna uppfylla villkoren i Altmarkmålets rättspraxis i fråga om ersättning för allmännyttiga tjänster eller skulle kunna vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i fördraget, vilket kräver närmare granskning av dess potentiellt diskriminerande karaktär till förmån för nettomottagaren för RES, dvs. SZP/VZP.

5.3   HPI, INEKO OCH ZZP

| (61) | Synpunkterna på beslutet om att inleda förfarandet från de övriga tre tredje parterna, dvs. HPI, Ineko och ZZP, stöder i huvudsak klaganden Dôveras och Union Health Insurances ståndpunkt att verksamheten är av ekonomisk art och att åtgärderna innefattar statligt stöd genom att SZP/VZP ges en selektiv fördel samt vittnar om deras övertygelse att sjukförsäkringsgivare verkar i en konkurrensutsatt miljö (och lockar till sig kunder på olika sätt) och uppfattningen att staten har behandlat de statligt ägda sjukförsäkringsbolagen förmånligt. |
| --- | --- |

(61)

Synpunkterna på beslutet om att inleda förfarandet från de övriga tre tredje parterna, dvs. HPI, Ineko och ZZP, stöder i huvudsak klaganden Dôveras och Union Health Insurances ståndpunkt att verksamheten är av ekonomisk art och att åtgärderna innefattar statligt stöd genom att SZP/VZP ges en selektiv fördel samt vittnar om deras övertygelse att sjukförsäkringsgivare verkar i en konkurrensutsatt miljö (och lockar till sig kunder på olika sätt) och uppfattningen att staten har behandlat de statligt ägda sjukförsäkringsbolagen förmånligt.

6.   SYNPUNKTER PÅ BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET OCH YTTERLIGARE SYNPUNKTER FRÅN REPUBLIKEN SLOVAKIEN

| (62) | Republiken Slovakien lämnade sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet och kommenterade synpunkterna från tredje parter. |
| --- | --- |

(62)

Republiken Slovakien lämnade sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet och kommenterade synpunkterna från tredje parter.

| (63) | De slovakiska myndigheternas synpunkter innehöll klargöranden och ytterligare argument till stöd för ståndpunkten att systemet med obligatorisk sjukförsäkring inte omfattas av konkurrensreglerna eftersom det inte inbegriper någon ekonomisk verksamhet. De hävdar att den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringen inte kan betecknas som ekonomisk med stöd av domstolens etablerade rättspraxis (35), i synnerhet av följande skäl:






  a) | Systemet har ett socialt syfte. |
| --- | --- | --- |

(63)

De slovakiska myndigheternas synpunkter innehöll klargöranden och ytterligare argument till stöd för ståndpunkten att systemet med obligatorisk sjukförsäkring inte omfattas av konkurrensreglerna eftersom det inte inbegriper någon ekonomisk verksamhet. De hävdar att den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringen inte kan betecknas som ekonomisk med stöd av domstolens etablerade rättspraxis (35), i synnerhet av följande skäl:

a)

Systemet har ett socialt syfte.

| b) | Det baseras på solidaritet, särskilt mot bakgrund av följande:






  i) | Obligatorisk anslutning för personer bosatta i Slovakien. |
| --- | --- | --- |

b)

Det baseras på solidaritet, särskilt mot bakgrund av följande:

i)

Obligatorisk anslutning för personer bosatta i Slovakien.

| ii) | Alla försäkrade personer garanteras samma lägsta förmånsnivå. |
| --- | --- |

ii)

Alla försäkrade personer garanteras samma lägsta förmånsnivå.

| iii) | Avgifterna saknar koppling till förmånerna på individuell nivå, eftersom avgifter fastställs i lag (ingen priskonkurrens). |
| --- | --- |

iii)

Avgifterna saknar koppling till förmånerna på individuell nivå, eftersom avgifter fastställs i lag (ingen priskonkurrens).

| iv) | Risksolidaritet råder mellan försäkringsgivarna: RES och gemensam prissättning. |
| --- | --- |

iv)

Risksolidaritet råder mellan försäkringsgivarna: RES och gemensam prissättning.

| c) | Det finns ett detaljerat regelverk som är föremål för statlig tillsyn: samtliga sjukförsäkringsgivares ställning, rättigheter och skyldigheter fastställs i lag. |
| --- | --- |

c)

Det finns ett detaljerat regelverk som är föremål för statlig tillsyn: samtliga sjukförsäkringsgivares ställning, rättigheter och skyldigheter fastställs i lag.

| (64) | Republiken Slovakien avvisar antagandet att det slovakiska vårdsystemet genom 2005 års lagändringar omvandlades till ett kommersiellt system och hävdar att systemet aldrig förlorat sin offentliga icke-ekonomiska art. Man framhåller också att det slovakiska sjukförsäkringssystemet är en del av det sociala trygghetssystemet och pekar på medlemsstaternas behörighet enligt artikel 168.7 i fördraget att organisera och ge hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

(64)

Republiken Slovakien avvisar antagandet att det slovakiska vårdsystemet genom 2005 års lagändringar omvandlades till ett kommersiellt system och hävdar att systemet aldrig förlorat sin offentliga icke-ekonomiska art. Man framhåller också att det slovakiska sjukförsäkringssystemet är en del av det sociala trygghetssystemet och pekar på medlemsstaternas behörighet enligt artikel 168.7 i fördraget att organisera och ge hälso- och sjukvård.

| (65) | De slovakiska myndigheterna påpekar vidare att sjukförsäkringsreformen inte innebar att offentlig sjukförsäkring ersattes med privat eller att privata försäkringsgivare gavs möjlighet att täcka risker som omfattas av lagstadgad socialförsäkring. Enligt Slovakien var det främsta syftet med reformen av sjukvårdssektorn att fastställa tydliga regler för hanteringen av ekonomiska anslag till vårdsektorn, och att senast den 30 september 2005 omorganisera alla befintliga sjukförsäkringskassor till aktiebolag med tydligt definierade redovisningsregler tycktes vara ett lämpligt sätt att fastställa dessa regler. De slovakiska myndigheterna menar att alla sjukförsäkringsgivare i Slovakien deltar i förvaltningen av offentliga medel som anförtros dem inom ramen för det offentliga sjukförsäkringssystemet. |
| --- | --- |

(65)

De slovakiska myndigheterna påpekar vidare att sjukförsäkringsreformen inte innebar att offentlig sjukförsäkring ersattes med privat eller att privata försäkringsgivare gavs möjlighet att täcka risker som omfattas av lagstadgad socialförsäkring. Enligt Slovakien var det främsta syftet med reformen av sjukvårdssektorn att fastställa tydliga regler för hanteringen av ekonomiska anslag till vårdsektorn, och att senast den 30 september 2005 omorganisera alla befintliga sjukförsäkringskassor till aktiebolag med tydligt definierade redovisningsregler tycktes vara ett lämpligt sätt att fastställa dessa regler. De slovakiska myndigheterna menar att alla sjukförsäkringsgivare i Slovakien deltar i förvaltningen av offentliga medel som anförtros dem inom ramen för det offentliga sjukförsäkringssystemet.

| (66) | Enligt de slovakiska myndigheterna kan det faktum att det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet medger en viss konkurrens i kvalitetshänseende ses som något som uppmuntrar sjukförsäkringsbolagen att agera ekonomiskt i enlighet med principer om sund förvaltning, vilket främjar en god funktion hos systemet, och inte som något som skulle kunna påverka den icke-ekonomiska arten hos sjukförsäkringssystemet som helhet. |
| --- | --- |

(66)

Enligt de slovakiska myndigheterna kan det faktum att det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet medger en viss konkurrens i kvalitetshänseende ses som något som uppmuntrar sjukförsäkringsbolagen att agera ekonomiskt i enlighet med principer om sund förvaltning, vilket främjar en god funktion hos systemet, och inte som något som skulle kunna påverka den icke-ekonomiska arten hos sjukförsäkringssystemet som helhet.

| (67) | De slovakiska myndigheterna förklarar också att de medel som ackumuleras och omfördelas inom det slovakiska offentliga sjukförsäkringssystemet via sjukförsäkringsbolagen utgör summan av de offentliga sjukförsäkringsavgifter som är obligatoriska enligt lag och därmed ingår i Slovakiens offentliga finanser. Alla sjukförsäkringsbolag har därför till uppgift att förvalta offentliga medel som uppbärs från allmänheten i enlighet med relevanta rättsliga bestämmelser för att användas för sjukvård. |
| --- | --- |

(67)

De slovakiska myndigheterna förklarar också att de medel som ackumuleras och omfördelas inom det slovakiska offentliga sjukförsäkringssystemet via sjukförsäkringsbolagen utgör summan av de offentliga sjukförsäkringsavgifter som är obligatoriska enligt lag och därmed ingår i Slovakiens offentliga finanser. Alla sjukförsäkringsbolag har därför till uppgift att förvalta offentliga medel som uppbärs från allmänheten i enlighet med relevanta rättsliga bestämmelser för att användas för sjukvård.

| (68) | För att ytterligare styrka sitt påstående erinrar de slovakiska myndigheterna också om att ändringslag nr 250/2011, även sedan förbudet mot vinstutdelning avskaffades 2011, tillät sjukförsäkringsbolag att göra vinster endast på följande tydligt angivna villkor:






  a) | Införande av en skatt på sjukförsäkringsbolags vinster. |
| --- | --- | --- |

(68)

För att ytterligare styrka sitt påstående erinrar de slovakiska myndigheterna också om att ändringslag nr 250/2011, även sedan förbudet mot vinstutdelning avskaffades 2011, tillät sjukförsäkringsbolag att göra vinster endast på följande tydligt angivna villkor:

a)

Införande av en skatt på sjukförsäkringsbolags vinster.

| b) | Obligatorisk användning av vinster för bildande av en reservfond på upp till 20 % av försäkringsbolagets inbetalda aktiekapital (reservfonden får bara användas för att täcka försäkringsbolagets förluster). |
| --- | --- |

b)

Obligatorisk användning av vinster för bildande av en reservfond på upp till 20 % av försäkringsbolagets inbetalda aktiekapital (reservfonden får bara användas för att täcka försäkringsbolagets förluster).

| c) | Obligatoriskt bildande av försäkringstekniska avsättningar för betalning av planerad vård för försäkrade personer på väntelistor (sjukförsäkringsbolag kan följaktligen inte göra vinster på kundernas bekostnad genom att placera dem på väntelistor i stället för att omedelbart betala för deras vård; detta krävs för efterlevnad av allmänt vedertagna redovisningsstandarder för offentlig sjukförsäkring). |
| --- | --- |

c)

Obligatoriskt bildande av försäkringstekniska avsättningar för betalning av planerad vård för försäkrade personer på väntelistor (sjukförsäkringsbolag kan följaktligen inte göra vinster på kundernas bekostnad genom att placera dem på väntelistor i stället för att omedelbart betala för deras vård; detta krävs för efterlevnad av allmänt vedertagna redovisningsstandarder för offentlig sjukförsäkring).

| (69) | I detta avseende förklarade de slovakiska myndigheterna att VZP, när man redovisade ett överskott, skapade en sjukvårdsfond för vårdkostnader och i synnerhet finansiering av kostsam vård som omfattas av offentlig sjukförsäkring. De år då VZP redovisade ett överskott avsattes dessutom en del av vinsten till den obligatoriska reservfond som senare användes för att minska ackumulerade förluster. Enligt de slovakiska myndigheterna delades därför ingen vinst som gjorts av ett statligt ägt sjukförsäkringsbolag någonsin ut till aktieägarna. |
| --- | --- |

(69)

I detta avseende förklarade de slovakiska myndigheterna att VZP, när man redovisade ett överskott, skapade en sjukvårdsfond för vårdkostnader och i synnerhet finansiering av kostsam vård som omfattas av offentlig sjukförsäkring. De år då VZP redovisade ett överskott avsattes dessutom en del av vinsten till den obligatoriska reservfond som senare användes för att minska ackumulerade förluster. Enligt de slovakiska myndigheterna delades därför ingen vinst som gjorts av ett statligt ägt sjukförsäkringsbolag någonsin ut till aktieägarna.

| (70) | I detta sammanhang pekar Republiken Slovakien även på ytterligare en restriktion för sjukförsäkringsbolag, nämligen att de bara får låna medel i enlighet med lag nr 523/2004 om budgetregler för den offentliga förvaltningen, efter godkännande av HSA. |
| --- | --- |

(70)

I detta sammanhang pekar Republiken Slovakien även på ytterligare en restriktion för sjukförsäkringsbolag, nämligen att de bara får låna medel i enlighet med lag nr 523/2004 om budgetregler för den offentliga förvaltningen, efter godkännande av HSA.

| (71) | För att ytterligare styrka sitt yrkande att obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet inte omfattas av konkurrensreglerna pekar myndigheterna också på en undersökning 2009 av den slovakiska antimonopolbyrån, som visade att verksamheten i sjukförsäkringsbolag bedrivs inom ett system som kännetecknas av en hög grad av solidaritet, där sjukvård ges utan kostnad och de väsentliga inslagen regleras av staten, och att den verksamhet som bedrivs av sjukförsäkringsbolag i samband med tillhandahållande av offentlig sjukförsäkring därför inte kan betecknas som ekonomisk företagsverksamhet som begränsar konkurrensen. Enligt antimonopolbyrån är den slovakiska konkurrenslagen således inte tillämplig på sjukförsäkringsbolags verksamhet i samband med tillhandahållande av offentlig sjukförsäkring (36). |
| --- | --- |

(71)

För att ytterligare styrka sitt yrkande att obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet inte omfattas av konkurrensreglerna pekar myndigheterna också på en undersökning 2009 av den slovakiska antimonopolbyrån, som visade att verksamheten i sjukförsäkringsbolag bedrivs inom ett system som kännetecknas av en hög grad av solidaritet, där sjukvård ges utan kostnad och de väsentliga inslagen regleras av staten, och att den verksamhet som bedrivs av sjukförsäkringsbolag i samband med tillhandahållande av offentlig sjukförsäkring därför inte kan betecknas som ekonomisk företagsverksamhet som begränsar konkurrensen. Enligt antimonopolbyrån är den slovakiska konkurrenslagen således inte tillämplig på sjukförsäkringsbolags verksamhet i samband med tillhandahållande av offentlig sjukförsäkring (36).

| (72) | De slovakiska myndigheterna uppger också att författningsdomstolen 2011 förklarade förbudet mot vinstutdelning från 2007 som författningsstridigt eftersom det stred mot den författningsenliga äganderätten i Slovakien men inte höll med om att lagen om sjukförsäkringsbolag begränsade de marknadsekonomiska principerna. De påpekar också att författningsdomstolen i detta avseende dessutom förklarade att sjukförsäkringslagstiftning som utesluter eller väsentligt begränsar effekten av marknadsekonomiska verktyg och därmed begränsar konkurrensen är godtagbar enligt författningen. |
| --- | --- |

(72)

De slovakiska myndigheterna uppger också att författningsdomstolen 2011 förklarade förbudet mot vinstutdelning från 2007 som författningsstridigt eftersom det stred mot den författningsenliga äganderätten i Slovakien men inte höll med om att lagen om sjukförsäkringsbolag begränsade de marknadsekonomiska principerna. De påpekar också att författningsdomstolen i detta avseende dessutom förklarade att sjukförsäkringslagstiftning som utesluter eller väsentligt begränsar effekten av marknadsekonomiska verktyg och därmed begränsar konkurrensen är godtagbar enligt författningen.

| (73) | Vid sidan av yrkandet att obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet i Slovakien inte omfattas av konkurrensreglerna hävdar de slovakiska myndigheterna också att åtgärderna inte uppfyller de övriga kriterierna för statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. De hävdar i detta sammanhang att kapitaltillskotten 2006 och 2009 inte utgjorde stöd eftersom de var förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. De förnekar dessutom att det förekom någon omotiverad diskriminerande behandling i samband med Veriteľs skuldlättnadsprocess och vidhåller att VZP inte beviljades något bidrag 2006 utan att det rörde sig om en normal betalning från statens sida av befintliga oomtvistade skulder. De slovakiska myndigheterna lämnar närmare uppgifter om överföringarna av portföljer från DZP till VZP och från EZP till SZP och hävdar att inte heller de överföringarna gav SZP/VZP någon selektiv fördel enligt artikel 107.1 i fördraget. Slutligen lämnar de också närmare upplysningar om RES och klargör i synnerhet hur avgifterna omfördelades (månatligen och årligen) under åren 2006–2012 samt hävdar att inte heller denna åtgärd utgör statligt stöd eftersom den jämnar ut riskerna i systemet som beror på att avgifterna är enhetliga för alla grupper av försäkrade personer med olika risknivåer. |
| --- | --- |

(73)

Vid sidan av yrkandet att obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet i Slovakien inte omfattas av konkurrensreglerna hävdar de slovakiska myndigheterna också att åtgärderna inte uppfyller de övriga kriterierna för statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. De hävdar i detta sammanhang att kapitaltillskotten 2006 och 2009 inte utgjorde stöd eftersom de var förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. De förnekar dessutom att det förekom någon omotiverad diskriminerande behandling i samband med Veriteľs skuldlättnadsprocess och vidhåller att VZP inte beviljades något bidrag 2006 utan att det rörde sig om en normal betalning från statens sida av befintliga oomtvistade skulder. De slovakiska myndigheterna lämnar närmare uppgifter om överföringarna av portföljer från DZP till VZP och från EZP till SZP och hävdar att inte heller de överföringarna gav SZP/VZP någon selektiv fördel enligt artikel 107.1 i fördraget. Slutligen lämnar de också närmare upplysningar om RES och klargör i synnerhet hur avgifterna omfördelades (månatligen och årligen) under åren 2006–2012 samt hävdar att inte heller denna åtgärd utgör statligt stöd eftersom den jämnar ut riskerna i systemet som beror på att avgifterna är enhetliga för alla grupper av försäkrade personer med olika risknivåer.

| (74) | I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet försvarade de slovakiska myndigheterna sin ståndpunkt att SZP/VZP, på grund av avsaknaden av ekonomisk verksamhet, inte är företag, och att åtgärderna är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och inte ger SZP/VZP någon fördel och därmed inte utgör statligt stöd. De anser det därför inte nödvändigt att lägga fram några argument för de påstådda stödåtgärdernas förenlighet. |
| --- | --- |

(74)

I sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet försvarade de slovakiska myndigheterna sin ståndpunkt att SZP/VZP, på grund av avsaknaden av ekonomisk verksamhet, inte är företag, och att åtgärderna är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och inte ger SZP/VZP någon fördel och därmed inte utgör statligt stöd. De anser det därför inte nödvändigt att lägga fram några argument för de påstådda stödåtgärdernas förenlighet.

7.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

| (75) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”[...] stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(75)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”[...] stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (76) | Enligt den bestämmelsen gäller reglerna om statligt stöd bara när det är ett ”företag” som gynnas av åtgärden. I rättspraxis från Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) definieras ett företag enligt artikel 107.1 i fördraget som varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga status och dess sätt att finansiera verksamheten (37). Om en viss enhet ska betecknas som ett företag beror alltså helt och hållet på om dess verksamhet är ekonomisk eller icke-ekonomisk. |
| --- | --- |

(76)

Enligt den bestämmelsen gäller reglerna om statligt stöd bara när det är ett ”företag” som gynnas av åtgärden. I rättspraxis från Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) definieras ett företag enligt artikel 107.1 i fördraget som varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga status och dess sätt att finansiera verksamheten (37). Om en viss enhet ska betecknas som ett företag beror alltså helt och hållet på om dess verksamhet är ekonomisk eller icke-ekonomisk.

| (77) | Frågan om huruvida åtgärderna till förmån för SZP/VZP utgör statligt stöd är därför, såsom förklaras i beslutet om att inleda förfarandet, först och främst beroende av om och i vilken utsträckning SZP/VZP, när de verkar inom det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet, agerar som företag eftersom de skulle kunna anses bedriva en ekonomisk verksamhet enligt definitionen i rättspraxis. |
| --- | --- |

(77)

Frågan om huruvida åtgärderna till förmån för SZP/VZP utgör statligt stöd är därför, såsom förklaras i beslutet om att inleda förfarandet, först och främst beroende av om och i vilken utsträckning SZP/VZP, när de verkar inom det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet, agerar som företag eftersom de skulle kunna anses bedriva en ekonomisk verksamhet enligt definitionen i rättspraxis.

| (78) | Enligt domstolen är ekonomisk verksamhet all verksamhet som går ut på att erbjuda varor och/eller tjänster på en viss marknad (38). Frågan om huruvida det finns en marknad för vissa tjänster kan i det sammanhanget vara beroende av det specifika sätt på vilket tjänsterna organiseras och genomförs i den berörda medlemsstaten (39). Reglerna om statligt stöd gäller endast när en viss verksamhet bedrivs på en marknad. Den ekonomiska arten hos samma slags tjänster kan därför skilja sig åt från en medlemsstat till en annan. På grund av politiska val eller ekonomiska förändringar kan dessutom klassificeringen av en viss tjänst ändras över tiden. Det som inte är en marknadsverksamhet i dag kan bli det i framtiden, och tvärtom (40). |
| --- | --- |

(78)

Enligt domstolen är ekonomisk verksamhet all verksamhet som går ut på att erbjuda varor och/eller tjänster på en viss marknad (38). Frågan om huruvida det finns en marknad för vissa tjänster kan i det sammanhanget vara beroende av det specifika sätt på vilket tjänsterna organiseras och genomförs i den berörda medlemsstaten (39). Reglerna om statligt stöd gäller endast när en viss verksamhet bedrivs på en marknad. Den ekonomiska arten hos samma slags tjänster kan därför skilja sig åt från en medlemsstat till en annan. På grund av politiska val eller ekonomiska förändringar kan dessutom klassificeringen av en viss tjänst ändras över tiden. Det som inte är en marknadsverksamhet i dag kan bli det i framtiden, och tvärtom (40).

| (79) | När det gäller tillhandahållande av sjukvård är frågan om huruvida sjukvårdssystem ska anses innefatta ekonomisk verksamhet beroende av systemens politiska och ekonomiska särdrag och hur de är inrättade och strukturerade i den berörda medlemsstaten. I domstolens rättspraxis görs i princip åtskillnad mellan ekonomiska system och system baserade på solidaritetsprincipen (41). |
| --- | --- |

(79)

När det gäller tillhandahållande av sjukvård är frågan om huruvida sjukvårdssystem ska anses innefatta ekonomisk verksamhet beroende av systemens politiska och ekonomiska särdrag och hur de är inrättade och strukturerade i den berörda medlemsstaten. I domstolens rättspraxis görs i princip åtskillnad mellan ekonomiska system och system baserade på solidaritetsprincipen (41).

| (80) | I domstolens rättspraxis används en rad olika kriterier för att fastställa om ett socialt trygghetssystem är solidaritetsbaserat och därför inte omfattar en ekonomisk verksamhet. En mängd faktorer kan vara viktiga i detta avseende: i) om medlemskap i systemet är obligatoriskt (42), ii) om stödordningen har ett rent socialt syfte (43), iii) huruvida systemet drivs utan vinstsyfte (44), iv) om förmånerna är oberoende av hur stora bidrag som lämnats (45), v) om de förmåner som betalas inte nödvändigtvis står i proportion till den försäkrades inkomster (46), vi) om systemet övervakas av staten (47). |
| --- | --- |

(80)

I domstolens rättspraxis används en rad olika kriterier för att fastställa om ett socialt trygghetssystem är solidaritetsbaserat och därför inte omfattar en ekonomisk verksamhet. En mängd faktorer kan vara viktiga i detta avseende: i) om medlemskap i systemet är obligatoriskt (42), ii) om stödordningen har ett rent socialt syfte (43), iii) huruvida systemet drivs utan vinstsyfte (44), iv) om förmånerna är oberoende av hur stora bidrag som lämnats (45), v) om de förmåner som betalas inte nödvändigtvis står i proportion till den försäkrades inkomster (46), vi) om systemet övervakas av staten (47).

| (81) | Till skillnad från solidaritetsbaserade system kännetecknas system av ekonomisk art i regel av följande: i) medlemskapet är frivilligt (48); ii) principen om kapitalisering gäller, dvs. rättigheterna är beroende av inbetalda bidrag och systemets ekonomiska resultat (49); iii) verksamheten bedrivs i vinstsyfte (50); iv) rättigheter som kompletterar dem som tillhandahålls i ett grundläggande system. (51) |
| --- | --- |

(81)

Till skillnad från solidaritetsbaserade system kännetecknas system av ekonomisk art i regel av följande: i) medlemskapet är frivilligt (48); ii) principen om kapitalisering gäller, dvs. rättigheterna är beroende av inbetalda bidrag och systemets ekonomiska resultat (49); iii) verksamheten bedrivs i vinstsyfte (50); iv) rättigheter som kompletterar dem som tillhandahålls i ett grundläggande system. (51)

| (82) | I vissa system kombineras inslag ur bägge kategorierna (solidaritetsbaserade och ekonomiska system) (52), och för att avgöra om ett visst system är ekonomiskt eller icke-ekonomiskt till sin art måste kommissionen då undersöka om de olika inslag som anges i de två föregående skälen förekommer i det aktuella systemet och vilken vikt respektive inslag har (53). |
| --- | --- |

(82)

I vissa system kombineras inslag ur bägge kategorierna (solidaritetsbaserade och ekonomiska system) (52), och för att avgöra om ett visst system är ekonomiskt eller icke-ekonomiskt till sin art måste kommissionen då undersöka om de olika inslag som anges i de två föregående skälen förekommer i det aktuella systemet och vilken vikt respektive inslag har (53).

| (83) | Det slutliga avgörandet av om tillhandahållande av obligatoriska sjukförsäkringstjänster i Republiken Slovakien är en ekonomisk eller en icke-ekonomisk verksamhet är därför beroende av en ingående analys av det specifika sätt på vilket den verksamheten organiseras och genomförs där och kommer därför att specifikt gälla det obligatoriska sjukförsäkringssystemet i den medlemsstaten. Mot bakgrund av dessa allmänna iakttagelser kommer kommissionen att bedöma om de omtvistade åtgärder som SZP/VZP påstås ha beviljats utgör statligt stöd i form av åtgärder som beviljats ett ”företag” i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(83)

Det slutliga avgörandet av om tillhandahållande av obligatoriska sjukförsäkringstjänster i Republiken Slovakien är en ekonomisk eller en icke-ekonomisk verksamhet är därför beroende av en ingående analys av det specifika sätt på vilket den verksamheten organiseras och genomförs där och kommer därför att specifikt gälla det obligatoriska sjukförsäkringssystemet i den medlemsstaten. Mot bakgrund av dessa allmänna iakttagelser kommer kommissionen att bedöma om de omtvistade åtgärder som SZP/VZP påstås ha beviljats utgör statligt stöd i form av åtgärder som beviljats ett ”företag” i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (84) | Ett antal indikatorer tyder på att det slovakiska sjukförsäkringssystemet är av icke-ekonomisk art, särskilt när det gäller dess sociala aspekter och syften som är framträdande i systemet, och på att systemet huvudsakligen baseras på solidaritetsprincipen. |
| --- | --- |

(84)

Ett antal indikatorer tyder på att det slovakiska sjukförsäkringssystemet är av icke-ekonomisk art, särskilt när det gäller dess sociala aspekter och syften som är framträdande i systemet, och på att systemet huvudsakligen baseras på solidaritetsprincipen.

| (85) | För det första är deltagande i det offentliga sjukförsäkringsprogrammet enligt lag obligatoriskt för merparten av invånarna i Republiken Slovakien, och sjukvård som omfattas av den obligatoriska sjukförsäkringen tillhandahålls oavsett vilka avgifter den försäkrade personen betalat. En försäkrad person får fritt välja sjukförsäkringsbolag, och kravet på fri anslutning innebär att det valda sjukförsäkringsbolaget inte kan vägra att försäkra den personen på grund av ålder, hälsotillstånd eller sjukdomsrisk (54). |
| --- | --- |

(85)

För det första är deltagande i det offentliga sjukförsäkringsprogrammet enligt lag obligatoriskt för merparten av invånarna i Republiken Slovakien, och sjukvård som omfattas av den obligatoriska sjukförsäkringen tillhandahålls oavsett vilka avgifter den försäkrade personen betalat. En försäkrad person får fritt välja sjukförsäkringsbolag, och kravet på fri anslutning innebär att det valda sjukförsäkringsbolaget inte kan vägra att försäkra den personen på grund av ålder, hälsotillstånd eller sjukdomsrisk (54).

| (86) | För det andra baseras slovakisk obligatorisk sjukförsäkring på i lag fastställda avgifter som står i proportion till den försäkrade personens inkomst och alltså inte baseras på den försäkrade risken (den försäkrade personens ålder, hälsotillstånd och sjukdomsrisk). Det finns inte heller någon direkt koppling mellan storleken på de avgifter som en person betalar till systemet och värdet av de förmåner som samma person mottar från systemet. Det betyder att försäkringsbolagen inte har någon möjlighet att påverka vare sig avgifternas storlek eller det minsta skydd som alla försäkrade personer har rätt till eftersom allt detta fastställs i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(86)

För det andra baseras slovakisk obligatorisk sjukförsäkring på i lag fastställda avgifter som står i proportion till den försäkrade personens inkomst och alltså inte baseras på den försäkrade risken (den försäkrade personens ålder, hälsotillstånd och sjukdomsrisk). Det finns inte heller någon direkt koppling mellan storleken på de avgifter som en person betalar till systemet och värdet av de förmåner som samma person mottar från systemet. Det betyder att försäkringsbolagen inte har någon möjlighet att påverka vare sig avgifternas storlek eller det minsta skydd som alla försäkrade personer har rätt till eftersom allt detta fastställs i nationell lagstiftning.

| (87) | För det tredje garanterar lagen alla försäkrade personer samma grundläggande förmånsnivå, som i själva verket är mycket hög eftersom nästan alla behandlingar som ges i Republiken Slovakien ingår, vilket betyder att det obligatoriska sjukförsäkringssystemet ger i stort sett fullständig sjukvård (55). Det slovakiska riskutjämningssystemet (RES) säkerställer att försäkringsriskerna delas och stärker därmed solidariteten ytterligare. I det slovakiska systemet tillämpas dessutom principen om gemensam prissättning, vilket innebär att försäkringsgivare inte får tillämpa olika premier beroende på försäkringsrisken, medan riskutjämningen delvis kompenserar försäkringsgivare med en mer riskfylld demografisk profil i portföljen genom att omfördela pengar från försäkringsgivare som betalar ut mindre förmåner än genomsnittet till dem som betalar ut högre förmåner än genomsnittet till sina försäkrade personer (56). |
| --- | --- |

(87)

För det tredje garanterar lagen alla försäkrade personer samma grundläggande förmånsnivå, som i själva verket är mycket hög eftersom nästan alla behandlingar som ges i Republiken Slovakien ingår, vilket betyder att det obligatoriska sjukförsäkringssystemet ger i stort sett fullständig sjukvård (55). Det slovakiska riskutjämningssystemet (RES) säkerställer att försäkringsriskerna delas och stärker därmed solidariteten ytterligare. I det slovakiska systemet tillämpas dessutom principen om gemensam prissättning, vilket innebär att försäkringsgivare inte får tillämpa olika premier beroende på försäkringsrisken, medan riskutjämningen delvis kompenserar försäkringsgivare med en mer riskfylld demografisk profil i portföljen genom att omfördela pengar från försäkringsgivare som betalar ut mindre förmåner än genomsnittet till dem som betalar ut högre förmåner än genomsnittet till sina försäkrade personer (56).

| (88) | Vid sidan av alla de ovannämnda sociala och solidaritetsrelaterade kännetecknen erinrar kommissionen slutligen om att den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringen organiseras och genomförs inom ramen för ett starkt regelverk: samtliga sjukförsäkringsbolags ställning, rättigheter och skyldigheter fastställs i lagar som föreskriver detaljerade villkor, och deras verksamhet är föremål för noggrann statlig tillsyn (57). |
| --- | --- |

(88)

Vid sidan av alla de ovannämnda sociala och solidaritetsrelaterade kännetecknen erinrar kommissionen slutligen om att den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringen organiseras och genomförs inom ramen för ett starkt regelverk: samtliga sjukförsäkringsbolags ställning, rättigheter och skyldigheter fastställs i lagar som föreskriver detaljerade villkor, och deras verksamhet är föremål för noggrann statlig tillsyn (57).

| (89) | Med hänsyn till dessa kännetecken drar kommissionen slutsatsen att det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet är av icke-ekonomisk art, så SZP/VZP kan inte betecknas som ett ”företag” i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (58). |
| --- | --- |

(89)

Med hänsyn till dessa kännetecken drar kommissionen slutsatsen att det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet är av icke-ekonomisk art, så SZP/VZP kan inte betecknas som ett ”företag” i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (58).

| (90) | Kommissionen tillstår att vissa inslag i det obligatoriska slovakiska sjukförsäkringssystemet skulle kunna tyda på att den verksamhet som bedrivs inom systemet är av ekonomisk art: i) förekomsten av flera (offentliga och privata) försäkringsgivare i den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssektorn, ii) en viss konkurrens mellan dessa sjukförsäkringsgivare, som iii) bedriver en verksamhet i vinstsyfte, och iv) det faktum att den slovakiska författningsdomstolen ansett att verksamheten är öppen för konkurrens. Dessa inslag gör emellertid inte, enligt kommissionens mening. att dess slutsats att obligatorisk sjukförsäkring i Slovakien är en icke-ekonomisk verksamhet kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen tillstår att vissa inslag i det obligatoriska slovakiska sjukförsäkringssystemet skulle kunna tyda på att den verksamhet som bedrivs inom systemet är av ekonomisk art: i) förekomsten av flera (offentliga och privata) försäkringsgivare i den slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssektorn, ii) en viss konkurrens mellan dessa sjukförsäkringsgivare, som iii) bedriver en verksamhet i vinstsyfte, och iv) det faktum att den slovakiska författningsdomstolen ansett att verksamheten är öppen för konkurrens. Dessa inslag gör emellertid inte, enligt kommissionens mening. att dess slutsats att obligatorisk sjukförsäkring i Slovakien är en icke-ekonomisk verksamhet kan ifrågasättas.

| (91) | Kommissionen noterar för det första att det faktum att det finns flera (offentliga och privata) aktörer som är verksamma inom den obligatoriska sjukförsäkringssektorn inte i sig innebär att deras verksamhet är av ekonomisk art i ett system där, såsom förklaras i skälen 85–87, de sociala aspekterna och syftena dominerar, solidaritetsprincipen är central och den statliga tillsynen är noggrann. En sådan tolkning skulle innebära att orimligt stor vikt lades vid de organisatoriska arrangemang en medlemsstat valt för att driva en del av sitt sociala trygghetssystem, i stället för vid det aktuella systemets huvudinnehåll (59). |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen noterar för det första att det faktum att det finns flera (offentliga och privata) aktörer som är verksamma inom den obligatoriska sjukförsäkringssektorn inte i sig innebär att deras verksamhet är av ekonomisk art i ett system där, såsom förklaras i skälen 85–87, de sociala aspekterna och syftena dominerar, solidaritetsprincipen är central och den statliga tillsynen är noggrann. En sådan tolkning skulle innebära att orimligt stor vikt lades vid de organisatoriska arrangemang en medlemsstat valt för att driva en del av sitt sociala trygghetssystem, i stället för vid det aktuella systemets huvudinnehåll (59).

| (92) | Även om det finns utrymme för konkurrens i sjukförsäkringssystemet och konkurrens faktiskt förekommer följer det för det andra av domstolens rättspraxis att det inte nödvändigtvis, även om det var lagstiftarens avsikt och har bekräftats av rättsväsendet, innebär att verksamheten i fråga är av ekonomisk art. Domstolen har klargjort att slutsatsen om den ekonomiska eller icke-ekonomiska arten av verksamhet i lagstadgade sjukförsäkringssystem som i likhet med det slovakiska systemet ger en del utrymme för konkurrens, måste baseras på konkurrensens karaktär och omfattning, de omständigheter under vilken den äger rum och förekomsten och vikten av övriga relevanta faktorer (60). I det aktuella ärendet är den typ av konkurrens som är intressantast för konsumenterna – priskonkurrens med avseende på avgifternas nivå – utesluten eftersom slovakiska sjukförsäkringsgivare inte kan ändra nivån för de försäkrade personernas avgifter, som fastställs i lag. Utrymmet för konkurrens i kvalitetshänseende är dessutom relativt begränsat eftersom det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet omfattar ett mycket stort antal lagstadgade förmåner som är lika för alla försäkrade personer, vilket lämnar litet utrymme för försäkringsgivarna att konkurrera om kunder genom att erbjuda ytterligare (kostnadsfria) rättigheter. Sjukförsäkringsgivarna har därför ingen möjlighet att påverka dessa lagstadgade förmåner och konkurrerar således inte, vare sig med varandra eller i fråga om de obligatoriska lagstadgade sjukvårdsförmåner som utgör deras främsta funktion. |
| --- | --- |

(92)

Även om det finns utrymme för konkurrens i sjukförsäkringssystemet och konkurrens faktiskt förekommer följer det för det andra av domstolens rättspraxis att det inte nödvändigtvis, även om det var lagstiftarens avsikt och har bekräftats av rättsväsendet, innebär att verksamheten i fråga är av ekonomisk art. Domstolen har klargjort att slutsatsen om den ekonomiska eller icke-ekonomiska arten av verksamhet i lagstadgade sjukförsäkringssystem som i likhet med det slovakiska systemet ger en del utrymme för konkurrens, måste baseras på konkurrensens karaktär och omfattning, de omständigheter under vilken den äger rum och förekomsten och vikten av övriga relevanta faktorer (60). I det aktuella ärendet är den typ av konkurrens som är intressantast för konsumenterna – priskonkurrens med avseende på avgifternas nivå – utesluten eftersom slovakiska sjukförsäkringsgivare inte kan ändra nivån för de försäkrade personernas avgifter, som fastställs i lag. Utrymmet för konkurrens i kvalitetshänseende är dessutom relativt begränsat eftersom det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet omfattar ett mycket stort antal lagstadgade förmåner som är lika för alla försäkrade personer, vilket lämnar litet utrymme för försäkringsgivarna att konkurrera om kunder genom att erbjuda ytterligare (kostnadsfria) rättigheter. Sjukförsäkringsgivarna har därför ingen möjlighet att påverka dessa lagstadgade förmåner och konkurrerar således inte, vare sig med varandra eller i fråga om de obligatoriska lagstadgade sjukvårdsförmåner som utgör deras främsta funktion.

| (93) | För det tredje anser kommissionen att den obligatoriska sjukförsäkringsverksamhetens icke-ekonomiska art inte påverkas av det faktum att sjukförsäkringsbolagen konkurrerar när det gäller kvalitet och upphandlingseffektivitet genom att köpa sjukvård och relaterade tjänster av hög kvalitet från vårdgivare till konkurrenskraftiga priser. På så sätt skaffar försäkringsbolagen, genom en verksamhet som är separat från deras avtal med de försäkrade personerna inom det obligatoriska sjukförsäkringssystemet, de insatsvaror som behövs för att de ska kunna fullgöra sin roll i det systemet. Av domstolens rättspraxis följer att om det obligatoriska sjukförsäkringssystemet på grund av sina inneboende egenskaper är av icke-ekonomisk art är upphandlingen av de insatsvaror som behövs för att driva systemet också av icke-ekonomisk art (61). |
| --- | --- |

(93)

För det tredje anser kommissionen att den obligatoriska sjukförsäkringsverksamhetens icke-ekonomiska art inte påverkas av det faktum att sjukförsäkringsbolagen konkurrerar när det gäller kvalitet och upphandlingseffektivitet genom att köpa sjukvård och relaterade tjänster av hög kvalitet från vårdgivare till konkurrenskraftiga priser. På så sätt skaffar försäkringsbolagen, genom en verksamhet som är separat från deras avtal med de försäkrade personerna inom det obligatoriska sjukförsäkringssystemet, de insatsvaror som behövs för att de ska kunna fullgöra sin roll i det systemet. Av domstolens rättspraxis följer att om det obligatoriska sjukförsäkringssystemet på grund av sina inneboende egenskaper är av icke-ekonomisk art är upphandlingen av de insatsvaror som behövs för att driva systemet också av icke-ekonomisk art (61).

| (94) | För det fjärde påverkas inte den icke-ekonomiska karaktären hos verksamheten av det faktum att bestämmelserna om obligatorisk sjukförsäkring i Slovakien tillåter sjukförsäkringsgivare att göra vinster och dela ut en del av vinsterna till sina aktieägare, eftersom verksamheten bedrivs i ett system som tydligt uppvisar alla de ovannämnda inslag som vittnar om den icke-ekonomiska arten. Endast det faktum att sjukförsäkringsgivare får göra vinster och dela ut en del av vinsterna vederlägger inte i sig systemets övervägande sociala aspekter och syften, solidaritetsprincipens centrala roll eller den noggranna statliga regleringen och tillsynen. När det gäller den statliga regleringen erinrar kommissionen om att möjligheten att göra, använda och dela ut vinster omfattas och begränsas av rättsliga skyldigheter som staten ålägger de slovakiska sjukförsäkringsbolagen för att säkra lönsamhet och kontinuitet för den obligatoriska sjukförsäkringen med alla dess övervägande sociala och solidaritetsrelaterade syften (62). Friheten att göra, använda och dela ut vinster är därför betydligt mer begränsad i den slovakiska sektorn för obligatorisk sjukförsäkring än i normala kommersiella sektorer och förutsätter uppnåendet av sociala mål och solidaritetsmål. |
| --- | --- |

(94)

För det fjärde påverkas inte den icke-ekonomiska karaktären hos verksamheten av det faktum att bestämmelserna om obligatorisk sjukförsäkring i Slovakien tillåter sjukförsäkringsgivare att göra vinster och dela ut en del av vinsterna till sina aktieägare, eftersom verksamheten bedrivs i ett system som tydligt uppvisar alla de ovannämnda inslag som vittnar om den icke-ekonomiska arten. Endast det faktum att sjukförsäkringsgivare får göra vinster och dela ut en del av vinsterna vederlägger inte i sig systemets övervägande sociala aspekter och syften, solidaritetsprincipens centrala roll eller den noggranna statliga regleringen och tillsynen. När det gäller den statliga regleringen erinrar kommissionen om att möjligheten att göra, använda och dela ut vinster omfattas och begränsas av rättsliga skyldigheter som staten ålägger de slovakiska sjukförsäkringsbolagen för att säkra lönsamhet och kontinuitet för den obligatoriska sjukförsäkringen med alla dess övervägande sociala och solidaritetsrelaterade syften (62). Friheten att göra, använda och dela ut vinster är därför betydligt mer begränsad i den slovakiska sektorn för obligatorisk sjukförsäkring än i normala kommersiella sektorer och förutsätter uppnåendet av sociala mål och solidaritetsmål.

| (95) | Eftersom den konkurrens som införts i det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet är begränsad (endast begränsad kvalitetskonkurrens och ingen priskonkurrens) och med hänsyn till restriktionerna för hur vinster får göras och användas leder de konkurrensinslag och den vinstinriktning som förekommer i det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet därför inte till något ifrågasättande av de övervägande sociala, solidaritetsrelaterade och lagstiftningsmässiga inslag som vittnar om den icke-ekonomiska arten hos den verksamhet som bedrivs av sjukförsäkringsbolag i det systemet. Inslagen av konkurrens och vinstinriktning i det slovakiska systemet för obligatorisk sjukförsäkring bör i stället anses bidra till det viktigaste målet – att uppmuntra försäkringsbolagen att verka i enlighet med principerna om god förvaltning för att socialförsäkringssystemet ska fungera väl så att de sociala och solidaritetsrelaterade målen för systemet kan nås (63). |
| --- | --- |

(95)

Eftersom den konkurrens som införts i det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet är begränsad (endast begränsad kvalitetskonkurrens och ingen priskonkurrens) och med hänsyn till restriktionerna för hur vinster får göras och användas leder de konkurrensinslag och den vinstinriktning som förekommer i det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet därför inte till något ifrågasättande av de övervägande sociala, solidaritetsrelaterade och lagstiftningsmässiga inslag som vittnar om den icke-ekonomiska arten hos den verksamhet som bedrivs av sjukförsäkringsbolag i det systemet. Inslagen av konkurrens och vinstinriktning i det slovakiska systemet för obligatorisk sjukförsäkring bör i stället anses bidra till det viktigaste målet – att uppmuntra försäkringsbolagen att verka i enlighet med principerna om god förvaltning för att socialförsäkringssystemet ska fungera väl så att de sociala och solidaritetsrelaterade målen för systemet kan nås (63).

| (96) | Slutligen anser kommissionen att det faktum att den slovakiska författningsdomstolen (vid bedömningen av en eventuell överträdelse av rätten enligt den slovakiska författningen att bedriva affärsverksamhet) ansett att det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet är konkurrensutsatt inte betyder att systemet innefattar verksamhet av ekonomisk art i den mening som avses i reglerna om statligt stöd. I det målet ombads den slovakiska författningsdomstolen i själva verket att undersöka om 2007 års lagstadgade förbud mot vinstutdelning från sjukförsäkringsbolag var förenligt med den slovakiska författningen (överträdelse av äganderätten, egendomsskyddet och rätten att bedriva affärsverksamhet) och med artiklarna 18, 49, 54 och 63 i fördraget. Den slovakiska författningsdomstolen slog fast att detta förbud stred mot den slovakiska författningen och att det därför inte fanns något skäl att diskutera de väsentliga delarna av EU:s inremarknadsregler eller att avgöra om de överträtts. |
| --- | --- |

(96)

Slutligen anser kommissionen att det faktum att den slovakiska författningsdomstolen (vid bedömningen av en eventuell överträdelse av rätten enligt den slovakiska författningen att bedriva affärsverksamhet) ansett att det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet är konkurrensutsatt inte betyder att systemet innefattar verksamhet av ekonomisk art i den mening som avses i reglerna om statligt stöd. I det målet ombads den slovakiska författningsdomstolen i själva verket att undersöka om 2007 års lagstadgade förbud mot vinstutdelning från sjukförsäkringsbolag var förenligt med den slovakiska författningen (överträdelse av äganderätten, egendomsskyddet och rätten att bedriva affärsverksamhet) och med artiklarna 18, 49, 54 och 63 i fördraget. Den slovakiska författningsdomstolen slog fast att detta förbud stred mot den slovakiska författningen och att det därför inte fanns något skäl att diskutera de väsentliga delarna av EU:s inremarknadsregler eller att avgöra om de överträtts.

| (97) | Mot denna bakgrund och med hänsyn till omständigheterna i det aktuella ärendet och förekomsten och vikten av de relevanta indikatorerna kan obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet av det slag som organiseras och genomförs i Slovakien inte betraktas som ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(97)

Mot denna bakgrund och med hänsyn till omständigheterna i det aktuella ärendet och förekomsten och vikten av de relevanta indikatorerna kan obligatorisk sjukförsäkringsverksamhet av det slag som organiseras och genomförs i Slovakien inte betraktas som ekonomisk verksamhet.

| (98) | Kommissionen slår därför fast att SZP/VZP, som gynnats av de omtvistade åtgärderna, inte kan anses utgöra företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och därmed att dessa åtgärder inte innefattar statligt stöd enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen slår därför fast att SZP/VZP, som gynnats av de omtvistade åtgärderna, inte kan anses utgöra företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och därmed att dessa åtgärder inte innefattar statligt stöd enligt den artikeln.

| (99) | Det är därför inte nödvändigt att undersöka de andra villkoren för förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eller att bedöma förenligheten hos de omtvistade åtgärderna. |
| --- | --- |

(99)

Det är därför inte nödvändigt att undersöka de andra villkoren för förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eller att bedöma förenligheten hos de omtvistade åtgärderna.

8.   SLUTSATS

| (100) | Mot ovanstående bakgrund slår kommissionen fast att de omtvistade åtgärderna inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(100)

Mot ovanstående bakgrund slår kommissionen fast att de omtvistade åtgärderna inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande åtgärder som Republiken Slovakien har genomfört till förmån för Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) och/eller Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP) utgör inte ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget:

| a) | Kapitalökningen i SZP på 450 miljoner slovakiska kronor mellan den 28 november 2005 och den 18 januari 2006. |
| --- | --- |

a)

Kapitalökningen i SZP på 450 miljoner slovakiska kronor mellan den 28 november 2005 och den 18 januari 2006.

| b) | Betalningen av SZP:s skulder genom Veritel' a. s. från 2003 till 2006. |
| --- | --- |

b)

Betalningen av SZP:s skulder genom Veritel' a. s. från 2003 till 2006.

| c) | Det bidrag som hälsoministeriet beviljade SZP 2006. |
| --- | --- |

c)

Det bidrag som hälsoministeriet beviljade SZP 2006.

| d) | Kapitalökningen i VZP på 65,1 miljoner euro den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

d)

Kapitalökningen i VZP på 65,1 miljoner euro den 1 januari 2010.

| e) | Det riskutjämningssystem som inrättades genom del 3 i lag nr 580/2004. |
| --- | --- |

e)

Det riskutjämningssystem som inrättades genom del 3 i lag nr 580/2004.

| f) | Överföringen av portföljer från likviderade sjukförsäkringsbolag, särskilt från bolaget Družstevná zdravotná poisťovňa till VZP och från bolaget Európská zdravotná poisťovňa till SZP. |
| --- | --- |

f)

Överföringen av portföljer från likviderade sjukförsäkringsbolag, särskilt från bolaget Družstevná zdravotná poisťovňa till VZP och från bolaget Európská zdravotná poisťovňa till SZP.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Bryssel den 15 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 278, 26.9.2013, s. 28.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Se även 2004 års rapport av Hlavačka S, Wágner R, Riesberg A., Health care systems in transition: Slovakia (vol. 6, nr 10, 2004), s. 36 ff., utgiven av det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård (finns på http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0007/95938/E85396.pdf), särskilt s. 99.

3

Health care systems in transition: Slovakia

(4)  I enlighet med avsnitt 3 i lag nr 580/2004 ska en fysisk person som är varaktigt bosatt i Republiken Slovakien vara försäkrad genom det offentliga sjukförsäkringssystemet. Lagen ger möjlighet till undantag, men bara för personer som har sjukförsäkring i ett annat land. I avsnitt 3 anges också vilka personer som ska vara försäkrade genom det offentliga sjukförsäkringssystemet även om de inte är varaktigt bosatta i Republiken Slovakien. I detta beslut avses med person bosatt i Slovakien, i tillämpliga fall, alla kategorier av personer som ska vara försäkrade genom det offentliga sjukförsäkringssystemet.

4

person bosatt i Slovakien

(5)  Se även 2011 års rapport av Szalay T, Pažitný P, Szalayová A, Frisová S, Morvay K, Petrovič M och van Ginneken E., Slovakia: Health system review. Health Systems in Transition (vol. 13, nr 2, 2011), utgiven av det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård (finns på http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/140593/e94972.pdf), s. 78.

5

Slovakia: Health system review. Health Systems in Transition

(6)  Lag nr 352/2005, för personer som inte är varaktigt bosatta och inte är anställda i Slovakien och personer som är varaktigt bosatta i Slovakien men har utländsk sjukförsäkring. Enligt de slovakiska myndigheternas synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet avskaffades denna möjlighet till frivillig försäkring från och med den 1 maj 2010 genom lag nr 121/2010.

6

(7)  Villkoren är 1) obligatorisk användning av vinst för bildande av en reserv på upp till 20 % av inbetalt aktiekapital (reservfonden får endast användas för att täcka förluster) och 2) obligatoriskt bildande av försäkringstekniska avsättningar för betalning av planerad vård för försäkrade personer på väntelistor.

7

(8)  Överträdelse nr 2008/4268, där Europeiska kommissionen skickade en formell underrättelse till den slovakiska regeringen enligt reglerna för den inre marknaden och påpekade att förbudet för sjukförsäkringsbolag att fritt disponera över eventuella vinster från tillhandahållandet av offentlig sjukförsäkring i Slovakien enligt avsnitt 15.6 i lag nr 581/2004 utgör en omotiverad begränsning av friheten för kapitalrörelser, som garanteras genom artikel 63 i fördraget.

8

(9)  Permanenta skiljedomstolen har nyligen avvisat talan från det nederländska företaget Achmea (som äger Union Health Insurance) gällande dessa planer – se Achmea mot Republiken Slovakien, Permanenta skiljedomstolens mål nr 2013-12, dom av den 24 maj 2014, finns på http://news.achmea.nl/achmea-discloses-awards-of-arbitration-tribunals/.

9

(10)  Se http://spectator.sme.sk/articles/view/54162/3/achmea_loses_against_slovakia.html

10

(11)  Siffror för 2011–2013 lämnades av klaganden i synpunkterna på beslutet om att inleda förfarandet.

11

(12)  Se även punkt 37 i Permanenta skiljedomstolens dom av den 24 maj 2014 i mål nr 2013-12, Achmea mot Republiken Slovakien (se fotnot 9).

12

(13)  Beslutet om att inleda förfarandet, skälen 23 och 24.

13

(14)  Skyldigheten att vara försäkrad föreskrivs i lag för alla där definierade personer (avsnitt 3 i lag nr 580/2004). Alla medborgare enligt lagens definition är rättsligt skyldiga att betala offentliga sjukförsäkringsavgifter (avsnitt 11 i lag nr 580/2004). Underlåtenhet att betala avgifter betecknas som en straffbar gärning.

14

(15)  I artikel 40 i Republiken Slovakiens författning föreskrivs följande i de författningsenligt garanterade grundläggande rättigheterna och friheterna: ”Var och en har rätt till skydd av hälsan. På grundval av sjukförsäkringen har medborgarna rätt till kostnadsfri sjukvård och medicinska förnödenheter på lagstadgade villkor.”

15

(16)  I samband med de lagändringar som antogs 2004 betalade Republiken Slovakien skulder på nästan 1 miljard euro som hälsovårdssektorn tidigare ådragit sig, däribland privatägda sjukförsäkringsbolags skulder (enligt upplysningar som de slovakiska myndigheterna lämnade till kommissionen den 9 juli 2010).

16

(17)  Se fotnot 4.

17

(18)  Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (EGT L 149, 5.7.1971, s. 2).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (EUT L 166, 30.4.2004, s. 1).

19

(20)  Se även avsnitt 6.9 i lag nr 580/2004.

20

(21)  Del 3 i lag nr 580/2004.

21

(22)  Se skälen 45–47.

22

(23)  Se lag nr 577/2004.

23

(24)  Exempelvis styrs förhållandet mellan den försäkrade personen och sjukförsäkringsgivaren inte av avtal utan av lagen (se avsnitt 4 i lag nr 580/2004). Tillsynen av sjukförsäkringsbolag och sjukvård regleras också i lag.

24

(25)  Åtgärderna beskrivs närmare i skälen 44–72 i beslutet om att inleda förfarandet.

25

(26)  SZP var en offentlig institution före den 1 maj 2005 och fungerade då som ett försäkringsbolag med en specifik och relativt begränsad försäkringsportfölj som dock också, till skillnad från andra sjukförsäkringsgivare, hade en skyldighet gentemot sina försäkringstagare att täcka särskild förebyggande vård och särskild vård i samband med arbetsskador och yrkessjukdomar.

26

(27)  Veriteľ a. s. bildades enligt den slovakiska regeringens resolution nr 262 av den 2 april 2003.

27

(28)  Se 2011 års rapport av Szalay T, Pažitný P, Szalayová A, Frisová S, Morvay K, Petrovič M och van Ginneken E., Slovakia: Health system review. Health Systems in Transition (vol. 13, nr 2, 2011), utgiven av det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård (finns på http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/140593/e94972.pdf), s. 142.

28

Slovakia: Health system review. Health Systems in Transition

(29)  Enligt klaganden fick som jämförelse Dôveras företrädare, som tillsammans var större än SZP, en skuldlättnad på bara 27,25 miljoner euro.

29

(30)  Enligt klaganden, som hänvisar till rapporten om granskning av verksamheten i Veriteľ a. s. under hela dess existens, slovakiska finansministeriet, september 2007.

30

(31)  Del 3 i lag nr 580/2004.

31

(32)  RES beskrivs närmare i skälen 60–67 i beslutet om att inleda förfarandet.

32

(33)  Dom av den 12 september 2013 i mål T-347/09, Tyskland mot kommissionen, ännu ej offentliggjord.

33

(34)  Mål C-280/00, Altmark, REG 2003, s. I-7747.

34

(35)  Framför allt de förenade målen C-159/91 och C-160/91, Poucet och Pistre; mål C-218/00, Cisal och INAIL; de förenade målen C-264/01, C-306/01, C-354/01 och C-355/01, AOK Bundesverband.

35

(36)  Undersökning av antimonopolbyrån i samband med den föreslagna sammanslagningen av SZP och VZP, slutförd den 3 december 2009; se även 2009 års rapport från antimonopolbyrån på http://www.antimon.gov.sk/data/att/958.pdf

36

(37)  Se t.ex. de förenade målen C-180/98 till C-184/98, Pavlov m.fl., REG 2000, s. I-6451, punkt 74.

37

(38)  Mål 118/85, kommissionen mot Italien, REG 1987, s. 2599, punkt 7; mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851, punkt 36; de förenade målen C-180/98 till C-184/98, Pavlov m.fl., punkt 75.

38

(39)  De förenade målen C-159/91 och C-160/91, Poucet och Pistre, REG 1993, s. I-637.

39

(40)  Se även meddelandet från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (nedan kallat 2012 års meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse) (EUT C 8, 11.1.2012, s. 5), punkt 12.

40

2012 års meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

(41)  Kommissionen har sammanfattat domstolens relevanta rättspraxis avseende tillämpningen av dessa regler på finansiering av sociala trygghetssystem och hälso- och sjukvårdsystem i 2012 års meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

41

(42)  De förenade målen C-159/91 och C-160/91, Poucet och Pistre, REG 1993, s. I-637, punkt 13.

42

(43)  Mål C-218/00, Cisal och Inail, REG 2002, s. I-691, punkt 45.

43

(44)  De förenade målen C-264/01, C-306/01, C-354/01 och C-355/01, AOK Bundesverband, REG 2004, s. I-2493, punkterna 47–55.

44

(45)  De förenade målen C-159/91 och C-160/91, Poucet och Pistre (se ovan), punkterna 15–18.

45

(46)  Mål C-218/00, Cisal och Inail (se ovan), punkt 40.

46

(47)  De förenade målen C-159/91 och C-160/91, Poucet och Pistre (se ovan), punkt 14; mål C-218/00, Cisal och Inail (se ovan), punkterna 43–48; de förenade målen C-264/01, C-306/01, C-354/01 och C-355/01, AOK Bundesverband (se ovan), punkterna 51–55.

47

(48)  Mål C-67/96, Albany, REG 1999, s. I-5751, punkterna 80–87.

48

(49)  Mål C-244/94, FFSA m.fl. (se ovan), punkterna 9 och 17–20; mål C-67/96, Albany (se ovan), punkterna 81–85; se även de förenade målen C-115/97 till C-117/97 Brentjens, REG 1999, s. I-6025, punkterna 81–85, mål C-219/97, Drijvende Bokken REG 1999, s. I-6121, punkterna 71–75, och de förenade målen C-180/98 till C-184/98, Pavlov m.fl., punkterna 114 och 115.

49

(50)  De förenade målen C-115/97 till C-117/97, Brentjens (se ovan).

50

(51)  De förenade målen C-180/98 till C-184/98, Pavlov m.fl. (se ovan).

51

(52)  Se t.ex. domstolens viktning i mål C-350/07, Kattner Stahlbau, REG 2009, s. I-1513, särskilt punkterna 33–68.

52

(53)  I detta avseende bör det också noteras att den nya dom (dom av den 12 september 2013 i mål T-347/09, Tyskland mot kommissionen, ännu ej offentliggjord) som klaganden Dôvera hänvisar till i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet endast bekräftar att organisationer utan vinstsyfte också kan erbjuda varor och tjänster på en marknad (se även 2012 års meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, punkt 9, med hänvisningar till rättspraxis). Detta påverkar dock inte det faktum att slutsatsen i fråga om den ekonomiska eller icke-ekonomiska arten hos verksamheten i ett givet fall måste baseras på förekomsten och vikten av vart och ett av de olika inslagen.

53

(54)  Se skälen 23–25.

54

(55)  Se skälen 26–29.

55

(56)  Se skälen 23–25.

56

(57)  Se skäl 32.

57

(58)  Det slovakiska obligatoriska sjukförsäkringssystemet påminner om det tyska lagstadgade offentliga sjukförsäkringssystem som bedömts av domstolen i de förenade målen C-264/01, C-306/01, C-354/01 och C-355/01, AOK Bundesverband. Domstolen ansåg att det tyska systemet var av icke-ekonomisk art och noterade framför allt att de tyska sjukförsäkringskassorna enligt lag var skyldiga att tillhandahålla sina anslutna obligatoriska förmåner som väsentligen var identiska och fastställda av staten och utgavs oberoende av avgifternas storlek, att de därför inte konkurrerade sinsemellan vid tillhandahållande av lagstadgade obligatoriska förmåner samt att de medverkade i ett riskutjämningssystem (se punkterna 52–54 i den domen).

58

(59)  Se även mål C-350/07, Kattner Stahlbau (se ovan), punkt 53, särskilt generaladvokat Mazáks förslag till avgörande i det målet (punkt 59).

59

(60)  I detta avseende erinrar kommissionen om att det faktum att de tyska sjukförsäkringskassorna i AOK-målet (de förenade målen C-264/01, C-306/01, C-354/01 och C-355/01, AOK Bundesverband) till och med bedrev viss priskonkurrens, genom en viss frihet att variera avgifterna för anslutna, inte medförde något ifrågasättande av domstolens slutsats att de inte bedrev ekonomisk verksamhet. Enligt domstolen infördes en viss konkurrens när det gäller avgifter för att förmå sjukförsäkringskassorna att bedriva verksamheten enligt principerna för en god förvaltning, det vill säga på ett så effektivt och kostnadsbesparande sätt som möjligt, för att det tyska socialförsäkringssystemet skulle fungera väl. Domstolen menade att detta syfte inte påverkade arten av sjukförsäkringskassornas verksamhet (se punkt 56 i den domen).

60

(61)  Se mål T-319/99, Fenin, REG 2003, s. II-357 (särskilt punkt 37).

61

(62)  Skälen 84–88.

62

(63)  Även mot bakgrund av det främsta (effektivitets)syftet med den reform som nämns i skäl 13.

63

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/41

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/249

av den 10 februari 2015

om förlängning av giltighetstiden för beslut 2006/502/EG om en förpliktelse för medlemsstaterna att förbjuda att icke barnsäkra eller leksaksliknande tändare släpps ut på marknaden

[delgivet med nr C(2015) 603]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens beslut 2006/502/EG (2) ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till att endast barnsäkra tändare släpps ut på marknaden och förbjuda att leksaksliknande tändare släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens beslut 2006/502/EG (2) ska medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till att endast barnsäkra tändare släpps ut på marknaden och förbjuda att leksaksliknande tändare släpps ut på marknaden.

| (2) | Beslut 2006/502/EG antogs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2001/95/EG som begränsar giltighetstiden för beslutet till högst ett år, men medger att det förlängs med ytterligare perioder som var och en inte överstiger ett år. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 2006/502/EG antogs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2001/95/EG som begränsar giltighetstiden för beslutet till högst ett år, men medger att det förlängs med ytterligare perioder som var och en inte överstiger ett år.

| (3) | Giltighetstiden för beslut 2006/502/EG har flera gånger förlängts med perioder på ett år – den första gången genom kommissionens beslut 2007/231/EG (3) till och med den 11 maj 2008, den andra gången genom kommissionens beslut 2008/322/EG (4) till och med den 11 maj 2009, den tredje gången genom kommissionens beslut 2009/298/EG (5) till och med den 11 maj 2010, den fjärde gången genom kommissionens beslut 2010/157/EU (6) till och med den 11 maj 2011, den femte gången genom kommissionens beslut 2011/176/EU (7) till och med den 11 maj 2012, den sjätte gången genom kommissionens genomförandebeslut 2012/53/EU (8) till och med den 11 maj 2013, den sjunde gången genom kommissionens genomförandebeslut 2013/113/EU (9) till och med den 11 maj 2014 och den åttonde gången genom kommissionens genomförandebeslut 2014/61/EU (10) till och med den 11 maj 2015. |
| --- | --- |

(3)

Giltighetstiden för beslut 2006/502/EG har flera gånger förlängts med perioder på ett år – den första gången genom kommissionens beslut 2007/231/EG (3) till och med den 11 maj 2008, den andra gången genom kommissionens beslut 2008/322/EG (4) till och med den 11 maj 2009, den tredje gången genom kommissionens beslut 2009/298/EG (5) till och med den 11 maj 2010, den fjärde gången genom kommissionens beslut 2010/157/EU (6) till och med den 11 maj 2011, den femte gången genom kommissionens beslut 2011/176/EU (7) till och med den 11 maj 2012, den sjätte gången genom kommissionens genomförandebeslut 2012/53/EU (8) till och med den 11 maj 2013, den sjunde gången genom kommissionens genomförandebeslut 2013/113/EU (9) till och med den 11 maj 2014 och den åttonde gången genom kommissionens genomförandebeslut 2014/61/EU (10) till och med den 11 maj 2015.

| (4) | Icke barnsäkra tändare släpps fortfarande ut på marknaden. Genom skärpt marknadskontroll, som sträcker sig från riktad provtagning till effektiva restriktiva åtgärder, bör förekomsten av dem minskas ytterligare. |
| --- | --- |

(4)

Icke barnsäkra tändare släpps fortfarande ut på marknaden. Genom skärpt marknadskontroll, som sträcker sig från riktad provtagning till effektiva restriktiva åtgärder, bör förekomsten av dem minskas ytterligare.

| (5) | I brist på andra tillfredsställande åtgärder för barnsäkra tändare måste giltigheten för beslut 2006/502/EG förlängas med ytterligare tolv månader. |
| --- | --- |

(5)

I brist på andra tillfredsställande åtgärder för barnsäkra tändare måste giltigheten för beslut 2006/502/EG förlängas med ytterligare tolv månader.

| (6) | Beslut 2006/502/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2006/502/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2001/95/EG. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2001/95/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 6 i beslut 2006/502/EG ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Detta beslut ska gälla till och med den 11 maj 2016.”

Artikel 2

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa detta beslut senast den 11 maj 2015 och offentliggöra dessa åtgärder. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EUT L 198, 20.7.2006, s. 41.

2

(3)  EUT L 99, 14.4.2007, s. 16.

3

(4)  EUT L 109, 19.4.2008, s. 40.

4

(5)  EUT L 81, 27.3.2009, s. 23.

5

(6)  EUT L 67, 17.3.2010, s. 9.

6

(7)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 99.

7

(8)  EUT L 27, 31.1.2012, s. 24.

8

(9)  EUT L 61, 5.3.2013, s. 11.

9

(10)  EUT L 38, 7.2.2014, s. 43.

10

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/43

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/250

av den 13 februari 2015

om ändring av bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG vad gäller de tyska delstaterna Sachsens, Sachsen-Anhalts, Brandenburgs, Berlins och Mecklenburg-Vorpommerns status som fria från infektiös bovin rhinotrakeit

[delgivet med nr C(2015) 706]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9.2 och 10.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handel med nötkreatur inom unionen. I artikel 9 i det direktivet anges det att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som förtecknas i bilaga E(II) till det direktivet får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I förteckningen ingår infektiös bovin rhinotrakeit. Infektiös bovin rhinotrakeit är det tydligaste kliniska tecknet på infektion med bovint herpesvirus typ 1 (BHV1). I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 64/432/EEG fastställs de regler som ska tillämpas på handel med nötkreatur inom unionen. I artikel 9 i det direktivet anges det att en medlemsstat som har ett obligatoriskt nationellt kontrollprogram för någon av de smittsamma sjukdomar som förtecknas i bilaga E(II) till det direktivet får lägga fram programmet för kommissionen för godkännande. I förteckningen ingår infektiös bovin rhinotrakeit. Infektiös bovin rhinotrakeit är det tydligaste kliniska tecknet på infektion med bovint herpesvirus typ 1 (BHV1). I artikel 9 i direktiv 64/432/EEG definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen.

| (2) | Enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG ska en medlemsstat dessutom, om den anser att dess territorium eller en del av dess territorium är fritt från någon av de sjukdomar som förtecknas i bilaga E(II) till det direktivet, lägga fram lämpliga bevis för kommissionen. I den artikeln definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG ska en medlemsstat dessutom, om den anser att dess territorium eller en del av dess territorium är fritt från någon av de sjukdomar som förtecknas i bilaga E(II) till det direktivet, lägga fram lämpliga bevis för kommissionen. I den artikeln definieras också de tilläggsgarantier som får krävas i handeln inom unionen.

| (3) | I kommissionens beslut 2004/558/EG (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av BHV1 som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som anges i den bilagan och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2004/558/EG (2) godkänns de program för kontroll och utrotning av BHV1 som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till det beslutet har lagt fram avseende de regioner som anges i den bilagan och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG.

| (4) | Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1 och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG. |
| --- | --- |

(4)

Dessutom förtecknas i bilaga II till beslut 2004/558/EG de regioner i medlemsstaterna som anses fria från BHV1 och för vilka tilläggsgarantier gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG.

| (5) | För närvarande ingår samtliga regioner i Tyskland i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/558/EG, med undantag av delstaterna Bayern och Thüringen. Delstaterna Bayern och Thüringen är fria från BHV1 och förtecknas därför i bilaga II till det beslutet. |
| --- | --- |

(5)

För närvarande ingår samtliga regioner i Tyskland i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/558/EG, med undantag av delstaterna Bayern och Thüringen. Delstaterna Bayern och Thüringen är fria från BHV1 och förtecknas därför i bilaga II till det beslutet.

| (6) | Tyskland har nu lagt fram bevis för kommissionen för att delstaterna Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern ska anses vara fria från BHV1 och för tilläggsgarantierna enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland har nu lagt fram bevis för kommissionen för att delstaterna Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern ska anses vara fria från BHV1 och för tilläggsgarantierna enligt artikel 10 i direktiv 64/432/EEG.

| (7) | Efter utvärderingen av de bevis som medlemsstaten lagt fram bör de tyska delstaterna Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern inte längre förtecknas i bilaga I till beslut 2004/558/EG utan i stället förtecknas i bilaga II till det beslutet, och tillämpningen av tilläggsgarantierna i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG bör utvidgas till att gälla dem. Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Efter utvärderingen av de bevis som medlemsstaten lagt fram bör de tyska delstaterna Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern inte längre förtecknas i bilaga I till beslut 2004/558/EG utan i stället förtecknas i bilaga II till det beslutet, och tillämpningen av tilläggsgarantierna i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG bör utvidgas till att gälla dem. Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2004/558/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till beslut 2004/558/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Kommissionens beslut 2004/558/EG av den 15 juli 2004 om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram (EUT L 249, 23.7.2004, s. 20).

2

---

BILAGA

BILAGA I

| Medlemsstat | Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Belgien | Samtliga regioner |
| Tjeckien | Samtliga regioner |
| Tyskland | Samtliga regioner, med undantag av delstaterna Bayern, Thüringen, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern |
| Italien | Regionen Friuli-Venezia Giulia
  Regionen Aostadalen
  Trento |

Medlemsstat

Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 9 i direktiv 64/432/EEG

Belgien

Samtliga regioner

Tjeckien

Samtliga regioner

Tyskland

Samtliga regioner, med undantag av delstaterna Bayern, Thüringen, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern

Italien

Regionen Friuli-Venezia Giulia

Regionen Aostadalen

Trento

BILAGA II

| Medlemsstat | Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG |
| --- | --- |
| Danmark | Samtliga regioner |
| Tyskland | Delstaterna Bayern, Thüringen, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern |
| Italien | Bolzano/Bozen |
| Österrike | Samtliga regioner |
| Finland | Samtliga regioner |
| Sverige | Samtliga regioner |

Medlemsstat

Regioner i medlemsstaterna för vilka tilläggsgarantier för infektiös bovin rhinotrakeit gäller i enlighet med artikel 10 i direktiv 64/432/EEG

Danmark

Samtliga regioner

Tyskland

Delstaterna Bayern, Thüringen, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Brandenburg, Berlin och Mecklenburg-Vorpommern

Italien

Bolzano/Bozen

Österrike

Samtliga regioner

Finland

Samtliga regioner

Sverige

Samtliga regioner

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/251

av den 13 februari 2015

om ändring av genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2015) 710]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater. I bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen. Förteckningen omfattar vissa områden i Estland, Italien, Lettland, Litauen och Polen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater. I bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen. Förteckningen omfattar vissa områden i Estland, Italien, Lettland, Litauen och Polen.

| (2) | Artikel 11 i genomförandebeslut 2014/709/EU, som föreskriver ett förbud mot avsändning av färskt svinkött samt av vissa svinköttberedningar och svinköttprodukter till andra medlemsstater och tredjeländer från de områden som förtecknas i bilagan, bör ses över för att förbättra samstämmigheten avseende de undantag som gäller vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 11 i genomförandebeslut 2014/709/EU, som föreskriver ett förbud mot avsändning av färskt svinkött samt av vissa svinköttberedningar och svinköttprodukter till andra medlemsstater och tredjeländer från de områden som förtecknas i bilagan, bör ses över för att förbättra samstämmigheten avseende de undantag som gäller vid export till tredjeländer.

| (3) | Sedan oktober 2014 har bara några få fall av afrikansk svinpest hos vildsvin rapporterats vid gränsen mellan Estland och Lettland, i båda medlemsstaterna i ett område som förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Två fall har rapporterats i Kaunas och Kupiškis i Litauen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan oktober 2014 har bara några få fall av afrikansk svinpest hos vildsvin rapporterats vid gränsen mellan Estland och Lettland, i båda medlemsstaterna i ett område som förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Två fall har rapporterats i Kaunas och Kupiškis i Litauen.

| (4) | Utvecklingen av den aktuella epidemiologiska situationen bör beaktas vid bedömningen av den risk som djurhälsosituationen i Estland, Lettland och Litauen utgör. För att fokusera bekämpningsåtgärderna och förhindra spridning av afrikansk svinpest samt för att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, bör unionsförteckningen över de områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder för sjukdomsbekämpning som föreskrivs i genomförandebeslut 2014/709/EU ändras med beaktande av den aktuella djurhälsosituationen i Estland, Lettland och Litauen. |
| --- | --- |

(4)

Utvecklingen av den aktuella epidemiologiska situationen bör beaktas vid bedömningen av den risk som djurhälsosituationen i Estland, Lettland och Litauen utgör. För att fokusera bekämpningsåtgärderna och förhindra spridning av afrikansk svinpest samt för att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, bör unionsförteckningen över de områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder för sjukdomsbekämpning som föreskrivs i genomförandebeslut 2014/709/EU ändras med beaktande av den aktuella djurhälsosituationen i Estland, Lettland och Litauen.

| (5) | Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras så att del II i bilagan omfattar relevanta områden i Estland, Lettland och Litauen. |
| --- | --- |

(5)

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras så att del II i bilagan omfattar relevanta områden i Estland, Lettland och Litauen.

| (6) | Genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2014/709/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 11.2 och 11.3 ska ersättas med följande:
  ”2.   Genom undantag från punkt 1 får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del II, III eller IV i bilagan tillåta avsändning av sådant färskt svinkött som avses i punkt 1 samt av svinköttberedningar och svinköttprodukter bestående av eller innehållande sådant svinkött till andra medlemsstater och tredjeländer, förutsatt att dessa svinköttberedningar och svinköttprodukter härrör från svin som sedan födseln har hållits i anläggningar belägna utanför de områden som förtecknas i delarna II, III och IV i bilagan och att det färska svinköttet samt svinköttberedningarna och svinköttprodukterna produceras, lagras och bearbetas i anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 12.
  3.   Genom undantag från punkt 1 får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del II i bilagan tillåta avsändning av sådant färskt svinkött som avses i punkt 1 samt av svinköttberedningar och svinköttprodukter bestående av eller innehållande sådant svinkött till andra medlemsstater och tredjeländer, förutsatt att dessa svinköttberedningar och svinköttprodukter härrör från svin som uppfyller kraven i artikel 3.1 och 3.2 eller 3.3.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 11.2 och 11.3 ska ersättas med följande:

”2.   Genom undantag från punkt 1 får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del II, III eller IV i bilagan tillåta avsändning av sådant färskt svinkött som avses i punkt 1 samt av svinköttberedningar och svinköttprodukter bestående av eller innehållande sådant svinkött till andra medlemsstater och tredjeländer, förutsatt att dessa svinköttberedningar och svinköttprodukter härrör från svin som sedan födseln har hållits i anläggningar belägna utanför de områden som förtecknas i delarna II, III och IV i bilagan och att det färska svinköttet samt svinköttberedningarna och svinköttprodukterna produceras, lagras och bearbetas i anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 12.

3.   Genom undantag från punkt 1 får de berörda medlemsstaterna med områden som förtecknas i del II i bilagan tillåta avsändning av sådant färskt svinkött som avses i punkt 1 samt av svinköttberedningar och svinköttprodukter bestående av eller innehållande sådant svinkött till andra medlemsstater och tredjeländer, förutsatt att dessa svinköttberedningar och svinköttprodukter härrör från svin som uppfyller kraven i artikel 3.1 och 3.2 eller 3.3.”

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del I ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna om Estland ska ersättas med följande:
  ”1.   Estland

  Följande områden i Estland:






  — | Põlvamaa maakond. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Del I ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna om Estland ska ersättas med följande:

”1.   Estland

Följande områden i Estland:

—

Põlvamaa maakond.

| — | Häädemeeste vald. |
| --- | --- |

—

Häädemeeste vald.

| — | Kambja vald. |
| --- | --- |

—

Kambja vald.

| — | Kasepää vald. |
| --- | --- |

—

Kasepää vald.

| — | Kolga-Jaani vald. |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald.

| — | Konguta vald. |
| --- | --- |

—

Konguta vald.

| — | Kõo vald. |
| --- | --- |

—

Kõo vald.

| — | Kõpu vald. |
| --- | --- |

—

Kõpu vald.

| — | Laekvere vald. |
| --- | --- |

—

Laekvere vald.

| — | Lasva vald. |
| --- | --- |

—

Lasva vald.

| — | Meremäe vald. |
| --- | --- |

—

Meremäe vald.

| — | Nõo vald. |
| --- | --- |

—

Nõo vald.

| — | Paikuse vald. |
| --- | --- |

—

Paikuse vald.

| — | Pärsti vald. |
| --- | --- |

—

Pärsti vald.

| — | Puhja vald. |
| --- | --- |

—

Puhja vald.

| — | Rägavere vald. |
| --- | --- |

—

Rägavere vald.

| — | Rannu vald. |
| --- | --- |

—

Rannu vald.

| — | Rõngu vald. |
| --- | --- |

—

Rõngu vald.

| — | Saarde vald. |
| --- | --- |

—

Saarde vald.

| — | Saare vald. |
| --- | --- |

—

Saare vald.

| — | Saarepeedi vald. |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald.

| — | Sõmeru vald. |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald.

| — | Surju vald. |
| --- | --- |

—

Surju vald.

| — | Suure-Jaani vald. |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald.

| — | Tahkuranna vald. |
| --- | --- |

—

Tahkuranna vald.

| — | Torma vald. |
| --- | --- |

—

Torma vald.

| — | Vastseliina vald. |
| --- | --- |

—

Vastseliina vald.

| — | Viiratsi vald. |
| --- | --- |

—

Viiratsi vald.

| — | Vinni vald. |
| --- | --- |

—

Vinni vald.

| — | Viru-Nigula vald. |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald.

| — | Võru vald. |
| --- | --- |

—

Võru vald.

| — | Võru linn. |
| --- | --- |

—

Võru linn.

| — | Kunda linn. |
| --- | --- |

—

Kunda linn.

| — | Viljandi linn.” |
| --- | --- |

—

Viljandi linn.”

| b) | Uppgifterna om Lettland ska ersättas med följande:
  ”2.   Lettland

  Följande områden i Lettland:






  — | Aizkraukles novads. |
| --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna om Lettland ska ersättas med följande:

”2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

—

Aizkraukles novads.

| — | Alojas novads. |
| --- | --- |

—

Alojas novads.

| — | I Alūksnes novads: Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes och Liepnas pagasts. |
| --- | --- |

—

I Alūksnes novads: Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes och Liepnas pagasts.

| — | Amatas novads. |
| --- | --- |

—

Amatas novads.

| — | I Apes novads: Virešu pagasts. |
| --- | --- |

—

I Apes novads: Virešu pagasts.

| — | Baltinavas novads. |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads.

| — | Balvu novads. |
| --- | --- |

—

Balvu novads.

| — | Cēsu novads. |
| --- | --- |

—

Cēsu novads.

| — | Gulbenes novads. |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads.

| — | Ikšķiles novads. |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads.

| — | Inčukalna novads. |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads.

| — | Jaunjelgavas novads. |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads.

| — | Jaunpiepalgas novads. |
| --- | --- |

—

Jaunpiepalgas novads.

| — | Ķeguma novads. |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads.

| — | Kocēnu novads. |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads.

| — | Krimuldas novads. |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads.

| — | Lielvārdes novads. |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads.

| — | Līgatnes novads. |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads.

| — | Limbažu novads. |
| --- | --- |

—

Limbažu novads.

| — | Mālpils novads. |
| --- | --- |

—

Mālpils novads.

| — | Mazsalacas novads. |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads.

| — | Neretas novads. |
| --- | --- |

—

Neretas novads.

| — | Ogres novads. |
| --- | --- |

—

Ogres novads.

| — | Pārgaujas novads. |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads.

| — | Priekuļu novads. |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads.

| — | Raunas novads. |
| --- | --- |

—

Raunas novads.

| — | Ropažu novads. |
| --- | --- |

—

Ropažu novads.

| — | Rugāju novads. |
| --- | --- |

—

Rugāju novads.

| — | Salacgrīvas novads. |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads.

| — | Salas novads. |
| --- | --- |

—

Salas novads.

| — | Sējas novads. |
| --- | --- |

—

Sējas novads.

| — | Siguldas novads. |
| --- | --- |

—

Siguldas novads.

| — | Skrīveru novads. |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads.

| — | Smiltenes novads. |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads.

| — | Vecpiebalgas novads. |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads.

| — | Vecumnieku novads. |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads.

| — | Viesītes novads. |
| --- | --- |

—

Viesītes novads.

| — | Viļakas novads. |
| --- | --- |

—

Viļakas novads.

| — | Valmiera republikas pilsēta.” |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.”

| c) | Uppgifterna om Litauen ska ersättas med följande:
  ”3.   Litauen

  Följande områden i Litauen:






  — | I Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Kėdainių miesto, Dotnuvos, Gudžiūnų och Surviliškio seniūnija. |
| --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna om Litauen ska ersättas med följande:

”3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

—

I Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Kėdainių miesto, Dotnuvos, Gudžiūnų och Surviliškio seniūnija.

| — | I Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Velžio, Miežiškių, Karsakiškio, Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio och Smilgių seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos, Upytės, Velžio, Miežiškių, Karsakiškio, Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio och Smilgių seniūnija.

| — | I Radviliškis rajono savivaldybė: Skėmių och Sidabravo seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Radviliškis rajono savivaldybė: Skėmių och Sidabravo seniūnija.

| — | Kaunas miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė.

| — | Panevežys miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Panevežys miesto savivaldybė.

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė.

| — | Kaunas rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė.

| — | Pasvalys rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė.

| — | Prienai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė.

| — | Birštonas savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė.

| — | Kalvarija savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė.

| — | Kazlu Ruda savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Kazlu Ruda savivaldybė.

| — | Marijampole savivaldybė.” |
| --- | --- |

—

Marijampole savivaldybė.”

| 2. | Del II ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna om Estland ska ersättas med följande:
  ”1.   Estland

  Följande områden i Estland:






  — | Ida-Virumaa maakond. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del II ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna om Estland ska ersättas med följande:

”1.   Estland

Följande områden i Estland:

—

Ida-Virumaa maakond.

| — | Valgamaa maakond. |
| --- | --- |

—

Valgamaa maakond.

| — | Abja vald. |
| --- | --- |

—

Abja vald.

| — | Halliste vald. |
| --- | --- |

—

Halliste vald.

| — | Karksi vald. |
| --- | --- |

—

Karksi vald.

| — | Paistu vald. |
| --- | --- |

—

Paistu vald.

| — | Tarvastu vald. |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald.

| — | Antsla vald. |
| --- | --- |

—

Antsla vald.

| — | Mõniste vald. |
| --- | --- |

—

Mõniste vald.

| — | Varstu vald. |
| --- | --- |

—

Varstu vald.

| — | Rõuge vald. |
| --- | --- |

—

Rõuge vald.

| — | Sõmerpalu vald. |
| --- | --- |

—

Sõmerpalu vald.

| — | Haanja vald. |
| --- | --- |

—

Haanja vald.

| — | Misso vald. |
| --- | --- |

—

Misso vald.

| — | Urvaste vald.” |
| --- | --- |

—

Urvaste vald.”

| b) | Uppgifterna om Lettland ska ersättas med följande:
  ”2.   Lettland

  Följande områden i Lettland:






  — | Aknīstes novads. |
| --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna om Lettland ska ersättas med följande:

”2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

—

Aknīstes novads.

| — | I Alūksnes novads: Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes och Pededzes pagasts. |
| --- | --- |

—

I Alūksnes novads: Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes och Pededzes pagasts.

| — | I Apes novads: Gaujienas, Trapenes och Apes pagasts. |
| --- | --- |

—

I Apes novads: Gaujienas, Trapenes och Apes pagasts.

| — | Cesvaines novads. |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads.

| — | Ērgļu novads. |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads.

| — | Ilūkstes novads. |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads.

| — | Jēkabpils republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta.

| — | Jēkabpils novads. |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads.

| — | Kokneses novads. |
| --- | --- |

—

Kokneses novads.

| — | Krustpils novads. |
| --- | --- |

—

Krustpils novads.

| — | Līvānu novads. |
| --- | --- |

—

Līvānu novads.

| — | Lubānas novads. |
| --- | --- |

—

Lubānas novads.

| — | Madonas novads. |
| --- | --- |

—

Madonas novads.

| — | Pļaviņu novads. |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads.

| — | Varakļānu novads.” |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads.”

| c) | Uppgifterna om Litauen ska ersättas med följande:
  ”3.   Litauen

  Följande områden i Litauen:






  — | I Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai och Viešintos seniūnija samt den del av Svėdasai seniūnija som är belägen söder om väg nr 118. |
| --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna om Litauen ska ersättas med följande:

”3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

—

I Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis, Troškūnai och Viešintos seniūnija samt den del av Svėdasai seniūnija som är belägen söder om väg nr 118.

| — | I Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Vilainių, Truskavos och Šėtos seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Vilainių, Truskavos och Šėtos seniūnija.

| — | I Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava, Kupiškis, Noriūnai och Subačius seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava, Kupiškis, Noriūnai och Subačius seniūnija.

| — | I Panevėžys rajono savivaldybė: Ramygalos, Vadoklių och Raguvos seniūnija. |
| --- | --- |

—

I Panevėžys rajono savivaldybė: Ramygalos, Vadoklių och Raguvos seniūnija.

| — | Alytus apskritis. |
| --- | --- |

—

Alytus apskritis.

| — | Vilnius miesto savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė.

| — | Biržai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė.

| — | Jonava rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė.

| — | Šalcininkai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Šalcininkai rajono savivaldybė.

| — | Širvintos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė.

| — | Trakai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė.

| — | Ukmerge rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Ukmerge rajono savivaldybė.

| — | Vilnius rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė.

| — | Elektrenai savivaldybė.” |
| --- | --- |

—

Elektrenai savivaldybė.”

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/252

av den 13 februari 2015

om ändring av bilaga II till beslut 2007/777/EG vad gäller uppgifterna om Förenta staterna i förteckningen över tredjeländer och delar av tredjeländer från vilka köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar får föras in till unionen i samband med högpatogen aviär influensa

[delgivet med nr C(2015) 714]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 8 inledningsfrasen, artikel 8.1 första stycket samt artiklarna 8.4 och 9.4 c, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2007/777/EG (2) fastställs djur- och folkhälsobestämmelser för import till unionen samt transitering och lagring i unionen av sändningar som innehåller köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar (nedan kallade varorna). |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2007/777/EG (2) fastställs djur- och folkhälsobestämmelser för import till unionen samt transitering och lagring i unionen av sändningar som innehåller köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar (nedan kallade varorna).

| (2) | I del 1 i bilaga II till beslut 2007/777/EG anges de områden i tredjeländer från vilka införsel till unionen av varorna begränsas av djurhälsoskäl och som omfattas av regionalisering. Del 2 i den bilagan innehåller en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka varorna får föras in till unionen om de har genomgått relevant behandling enligt del 4 i samma bilaga. |
| --- | --- |

(2)

I del 1 i bilaga II till beslut 2007/777/EG anges de områden i tredjeländer från vilka införsel till unionen av varorna begränsas av djurhälsoskäl och som omfattas av regionalisering. Del 2 i den bilagan innehåller en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka varorna får föras in till unionen om de har genomgått relevant behandling enligt del 4 i samma bilaga.

| (3) | Förenta staterna förtecknas i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG som ett tredjeland från vilket bl.a. varor från fjäderfä, hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar), strutsfåglar i hägn och frilevande fågelvilt får föras in till unionen om de har genomgått behandling med en vanlig behandlingsmetod enligt del 4 i den bilagan (nedan kallad behandlingsmetod A), på villkor att köttet som produkterna framställts av uppfyller djurhälsokraven för färskt kött, inklusive att det härrör från ett tredjeland eller delar av ett tredjeland som är fritt/fria från högpatogen aviär influensa (HPAI) enligt förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III till beslut 2007/777/EG. |
| --- | --- |

(3)

Förenta staterna förtecknas i del 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG som ett tredjeland från vilket bl.a. varor från fjäderfä, hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar), strutsfåglar i hägn och frilevande fågelvilt får föras in till unionen om de har genomgått behandling med en vanlig behandlingsmetod enligt del 4 i den bilagan (nedan kallad behandlingsmetod A), på villkor att köttet som produkterna framställts av uppfyller djurhälsokraven för färskt kött, inklusive att det härrör från ett tredjeland eller delar av ett tredjeland som är fritt/fria från högpatogen aviär influensa (HPAI) enligt förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III till beslut 2007/777/EG.

| (4) | I ett avtal mellan unionen och Förenta staterna (3) föreskrivs ett snabbt och ömsesidigt erkännande av regionaliseringsåtgärder i händelse av sjukdomsutbrott i unionen eller i Förenta staterna (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(4)

I ett avtal mellan unionen och Förenta staterna (3) föreskrivs ett snabbt och ömsesidigt erkännande av regionaliseringsåtgärder i händelse av sjukdomsutbrott i unionen eller i Förenta staterna (nedan kallat avtalet).

| (5) | Utbrott av HPAI av subtyp H5N8 har bekräftats på en fjäderfäanläggning i Douglas County i delstaten Oregon och utbrott av HPAI av subtyp H5N2 i delstaten Washington i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(5)

Utbrott av HPAI av subtyp H5N8 har bekräftats på en fjäderfäanläggning i Douglas County i delstaten Oregon och utbrott av HPAI av subtyp H5N2 i delstaten Washington i Förenta staterna.

| (6) | Behandlingsmetod A är inte tillräcklig för att eliminera eventuella djurhälsorisker i samband med införsel till unionen av varor från fjäderfä, hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar), strutsfåglar i hägn och frilevande fågelvilt från Douglas County i delstaten Oregon och från hela delstaten Washington, med tanke på den nuvarande epidemiologiska situationen avseende HPAI i Förenta staterna. Dessa produkter bör genomgå minst behandlingsmetod D enligt del 4 i bilaga II till beslut 2007/777/EG (nedan kallad behandlingsmetod D) så att inte HPAI-viruset introduceras i unionen. |
| --- | --- |

(6)

Behandlingsmetod A är inte tillräcklig för att eliminera eventuella djurhälsorisker i samband med införsel till unionen av varor från fjäderfä, hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar), strutsfåglar i hägn och frilevande fågelvilt från Douglas County i delstaten Oregon och från hela delstaten Washington, med tanke på den nuvarande epidemiologiska situationen avseende HPAI i Förenta staterna. Dessa produkter bör genomgå minst behandlingsmetod D enligt del 4 i bilaga II till beslut 2007/777/EG (nedan kallad behandlingsmetod D) så att inte HPAI-viruset introduceras i unionen.

| (7) | Förenta staterna har lämnat information om den epidemiologiska situationen på landets territorium och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att HPAI sprids, och kommissionen har nu utvärderat den informationen. På grundval av den utvärderingen, de åtaganden som fastställs i avtalet och de garantier som Förenta staterna lämnat kan man dra slutsatsen att kravet på behandlingsmetod D är tillräckligt för att täcka riskerna med införsel till unionen av varorna från kött av fjäderfä, hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar), strutsfåglar i hägn och frilevande fågelvilt från Douglas County i delstaten Oregon och från hela delstaten Washington där Förenta staternas veterinärmyndigheter har infört restriktioner till följd av de aktuella HPAI-utbrotten. Delarna 1 och 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förenta staterna har lämnat information om den epidemiologiska situationen på landets territorium och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att HPAI sprids, och kommissionen har nu utvärderat den informationen. På grundval av den utvärderingen, de åtaganden som fastställs i avtalet och de garantier som Förenta staterna lämnat kan man dra slutsatsen att kravet på behandlingsmetod D är tillräckligt för att täcka riskerna med införsel till unionen av varorna från kött av fjäderfä, hägnat fågelvilt (utom strutsfåglar), strutsfåglar i hägn och frilevande fågelvilt från Douglas County i delstaten Oregon och från hela delstaten Washington där Förenta staternas veterinärmyndigheter har infört restriktioner till följd av de aktuella HPAI-utbrotten. Delarna 1 och 2 i bilaga II till beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut 2007/777/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG (EUT L 312, 30.11.2007, s. 49).

2

(3)  Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om sanitära åtgärder för att skydda människors och djurs hälsa vad avser handeln med levande djur och animaliska produkter, godkänt på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 98/258/EG (EGT L 118, 21.4.1998, s. 1).

3

---

BILAGA

Bilaga II till beslut 2007/777/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del 1 ska följande post för Förenta staterna föras in mellan posterna för Ryssland och Sydafrika:








  ”Förenta staterna | US | 01/2014 | Hela landet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| US-1 | 01/2014 | Hela Förenta staterna, med undantag av territoriet US-2 |
| US-2 | 01/2014 | Område i Förenta staterna som motsvarar Douglas County i delstaten Oregon och hela delstaten Washington” |

1.

I del 1 ska följande post för Förenta staterna föras in mellan posterna för Ryssland och Sydafrika:

”Förenta staterna

US

01/2014

Hela landet

US-1

01/2014

Hela Förenta staterna, med undantag av territoriet US-2

US-2

01/2014

Område i Förenta staterna som motsvarar Douglas County i delstaten Oregon och hela delstaten Washington”

| 2. | I del 2 ska posten för Förenta staterna ersättas med följande:



















  ”US | Förenta staterna US | A | A | A | A | XXX | XXX | A | A | A | XXX | A | XXX | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förenta staterna US-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | XXX | A | A | XXX |
| Förenta staterna US-2 | A | A | A | A | D | D | A | A | A | XXX | A | D | XXX” |

2.

I del 2 ska posten för Förenta staterna ersättas med följande:

”US

Förenta staterna US

A

A

A

A

XXX

XXX

A

A

A

XXX

A

XXX

XXX

Förenta staterna US-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

XXX

Förenta staterna US-2

A

A

A

A

D

D

A

A

A

XXX

A

D

XXX”

---

| 17.2.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/253

av den 16 februari 2015

om regler om provtagningen och rapporteringen enligt rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (1), särskilt artikel 6.1b och artikel 7.1a, och

av följande skäl:

| (1) | Det är av hög prioritet att genomföra och tillämpa direktiv 1999/32/EG kostnadseffektivt och konsekvent för att uppnå de förväntade hälso- och miljövinsterna till följd av minskade svavelutsläpp, och därigenom främja rättvis konkurrens och ökad hållbarhet för sjöfarten. |
| --- | --- |

(1)

Det är av hög prioritet att genomföra och tillämpa direktiv 1999/32/EG kostnadseffektivt och konsekvent för att uppnå de förväntade hälso- och miljövinsterna till följd av minskade svavelutsläpp, och därigenom främja rättvis konkurrens och ökad hållbarhet för sjöfarten.

| (2) | För ett effektivt genomförande av artiklarna 3a, 4a och 4b i direktiv 1999/32/EG är det nödvändigt att medlemsstaterna säkerställer tillräckligt frekvent och exakt provtagning av marina bränslen som levereras till fartyg eller används ombord på fartyg, inbegripet inspektioner av fartygens loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle. |
| --- | --- |

(2)

För ett effektivt genomförande av artiklarna 3a, 4a och 4b i direktiv 1999/32/EG är det nödvändigt att medlemsstaterna säkerställer tillräckligt frekvent och exakt provtagning av marina bränslen som levereras till fartyg eller används ombord på fartyg, inbegripet inspektioner av fartygens loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle.

| (3) | Enligt artikel 6.1 i direktiv 1999/32/EG är medlemsstaterna skyldiga att vidta alla åtgärder som krävs för att genom stickprov kontrollera svavelhalten i det marina bränsle som används för förbränning ombord när fartygen befinner sig i berörda havsområden och hamnar. I detta sammanhang bör provtagning ges en vid tolkning så att det omfattar alla de metoder för kontroll av överensstämmelse som fastställs i artikel 6.1a a, b och c i det direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 6.1 i direktiv 1999/32/EG är medlemsstaterna skyldiga att vidta alla åtgärder som krävs för att genom stickprov kontrollera svavelhalten i det marina bränsle som används för förbränning ombord när fartygen befinner sig i berörda havsområden och hamnar. I detta sammanhang bör provtagning ges en vid tolkning så att det omfattar alla de metoder för kontroll av överensstämmelse som fastställs i artikel 6.1a a, b och c i det direktivet.

| (4) | Fysisk provtagning av marina bränslen för att kontrollera överensstämmelsen bör ske antingen genom att ett bränslestickprov tas från fartygets bränslesystem och analyseras, eller genom analys av de relevanta förseglade stickprov med bunkerbränsle som finns ombord. |
| --- | --- |

(4)

Fysisk provtagning av marina bränslen för att kontrollera överensstämmelsen bör ske antingen genom att ett bränslestickprov tas från fartygets bränslesystem och analyseras, eller genom analys av de relevanta förseglade stickprov med bunkerbränsle som finns ombord.

| (5) | Provtagningsfrekvensen bör fastställas på grundval av antalet enskilda fartyg som anlöper en medlemsstat, kontrollen av fartygshandlingar, användningen av alternativ teknik för målinriktad provtagning i syfte att garantera en rättvis fördelning av bördan mellan medlemsstaterna och kostnadseffektivitet, samt den särskilda varningsrapporteringen om enskilda fartyg. |
| --- | --- |

(5)

Provtagningsfrekvensen bör fastställas på grundval av antalet enskilda fartyg som anlöper en medlemsstat, kontrollen av fartygshandlingar, användningen av alternativ teknik för målinriktad provtagning i syfte att garantera en rättvis fördelning av bördan mellan medlemsstaterna och kostnadseffektivitet, samt den särskilda varningsrapporteringen om enskilda fartyg.

| (6) | Provtagningen av marina bränslen i samband med leveransen till fartygen bör inriktas på leverantörer av marint bränsle som vid upprepade tillfällen visat sig inte iaktta specifikationerna på leveranssedeln för bunkerbränsle, varvid den volym marina bränslen som säljs av leverantören beaktas. |
| --- | --- |

(6)

Provtagningen av marina bränslen i samband med leveransen till fartygen bör inriktas på leverantörer av marint bränsle som vid upprepade tillfällen visat sig inte iaktta specifikationerna på leveranssedeln för bunkerbränsle, varvid den volym marina bränslen som säljs av leverantören beaktas.

| (7) | I syfte att genomföra direktiv 1999/32/EG på ett kostnadseffektivt sätt bör medlemsstaterna uppmuntras att uppfylla provtagningsfrekvensen genom att välja ut fartyg för överensstämmelsekontroll av bränslet på grundval av nationella riskbaserade mekanismer för målinriktad provtagning eller genom användning av innovativ teknik för överensstämmelsekontroll, och att dela de insamlade uppgifterna med andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att genomföra direktiv 1999/32/EG på ett kostnadseffektivt sätt bör medlemsstaterna uppmuntras att uppfylla provtagningsfrekvensen genom att välja ut fartyg för överensstämmelsekontroll av bränslet på grundval av nationella riskbaserade mekanismer för målinriktad provtagning eller genom användning av innovativ teknik för överensstämmelsekontroll, och att dela de insamlade uppgifterna med andra medlemsstater.

| (8) | Ett särskilt unionsinformationssystem som har utvecklats och drivs av Europeiska sjösäkerhetsbyrån och som är tillgängligt för medlemsstaterna från den 1 januari 2015 kommer att fungera som en plattform för registrering och utbyte av information om resultaten av enskilda överensstämmelsekontroller enligt direktiv 1999/32/EG. Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda systemet som kan bidra väsentligt till att rationalisera och optimera bedömningen av efterlevnaden av kraven i det direktivet. |
| --- | --- |

(8)

Ett särskilt unionsinformationssystem som har utvecklats och drivs av Europeiska sjösäkerhetsbyrån och som är tillgängligt för medlemsstaterna från den 1 januari 2015 kommer att fungera som en plattform för registrering och utbyte av information om resultaten av enskilda överensstämmelsekontroller enligt direktiv 1999/32/EG. Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda systemet som kan bidra väsentligt till att rationalisera och optimera bedömningen av efterlevnaden av kraven i det direktivet.

| (9) | För att inte skapa en oproportionerligt stor administrativ börda för medlemsstater utan kustlinje, för fartyg som för deras flagg eller deras leverantörer av marint bränsle, bör vissa bestämmelser inte tillämpas på dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

För att inte skapa en oproportionerligt stor administrativ börda för medlemsstater utan kustlinje, för fartyg som för deras flagg eller deras leverantörer av marint bränsle, bör vissa bestämmelser inte tillämpas på dessa medlemsstater.

| (10) | För rapporteringen bör bästa utnyttjande av all tillgänglig och modern teknik tas i beaktande så att den administrativa bördan hålls till ett minimum, samtidigt som man tillåter flexibilitet för de medlemsstater som föredrar att rapportera på ett mer traditionellt sätt. Medlemsstaterna har därför möjlighet att använda unionens informationssystem för att fullgöra de relevanta årliga rapporteringsskyldigheterna enligt direktiv 1999/32/EG. |
| --- | --- |

(10)

För rapporteringen bör bästa utnyttjande av all tillgänglig och modern teknik tas i beaktande så att den administrativa bördan hålls till ett minimum, samtidigt som man tillåter flexibilitet för de medlemsstater som föredrar att rapportera på ett mer traditionellt sätt. Medlemsstaterna har därför möjlighet att använda unionens informationssystem för att fullgöra de relevanta årliga rapporteringsskyldigheterna enligt direktiv 1999/32/EG.

| (11) | Tidigast den 1 januari 2016, och förutsatt att det finns gemensamma delade uppgifter om överensstämmelsekontroller vad gäller svavelhalt och om provtagning, får medlemsstaterna använda den riskbaserade målinriktningsmekanism som är integrerad i unionens informationssystem i syfte att prioritera en kostnadseffektiv kontroll av fartygsbränsle. |
| --- | --- |

(11)

Tidigast den 1 januari 2016, och förutsatt att det finns gemensamma delade uppgifter om överensstämmelsekontroller vad gäller svavelhalt och om provtagning, får medlemsstaterna använda den riskbaserade målinriktningsmekanism som är integrerad i unionens informationssystem i syfte att prioritera en kostnadseffektiv kontroll av fartygsbränsle.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 1999/32/EG. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 1999/32/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta beslut fastställs regler om provtagningsmetoder och provtagningsfrekvens samt rapportering enligt direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

1.   
  bränsletank
  : en behållare från vilken brännolja tas för att tillföras fartygsmaskinen nedströms,

2.   
  bränslesystem
  : system som stöder distribution, filtrering, rening och bränsletillförsel från bränsletankarna till fartygsmaskinen,

3.   
  fartygets företrädare
  : befälhavaren eller det befäl som ansvarar för de marina bränslen som används, för dokumentation och för överenskommelser om platsen för den alternativa bränsleprovtagningspunkten,

4.   
  svavelinspektör
  : en person som vederbörligen godkänts av den behöriga myndigheten i en medlemsstat att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna i direktiv 1999/32/EG,

5.   
  unionens informationssystem
  : ett system som använder uppgifter om anlöpshamn för enskilda fartyg inom SafeSeaNet, det informationshanteringssystem som inrättas genom artikel 22a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG (2), för att registrera och utbyta information om resultaten av enskilda överensstämmelsekontroller enligt direktiv 1999/32/EG, och som drivs av Europeiska sjösäkerhetsbyrån. En riskbaserad unionsmekanism för målinriktad provtagning utvecklas på grundval av resultaten av enskilda överensstämmelsekontroller och därtill hörande resultat enligt direktiv 1999/32/EG.

Artikel 3

Provtagningsfrekvens för marina bränslen som används ombord på fartyg

1.   Medlemsstaterna ska göra inspektioner av fartygens loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle ombord på minst 10 % av det totala antalet enskilda fartyg som anlöper den aktuella medlemsstaten per år.

Det totala antalet enskilda fartyg som anlöper en medlemsstat ska svara mot det genomsnittliga antalet fartyg under de tre föregående åren som rapporteras via SafeSeaNet.

2.   Från och med den 1 januari 2016 ska svavelhalten i det marina bränsle som används ombord även kontrolleras genom provtagning eller analys, eller båda, av minst nedanstående procentandel av de inspekterade fartygen som avses i punkt 1:

| a) | 40 % i medlemsstater som helt gränsar till kontrollområden för utsläpp av svaveloxider (nedan kallade svavelkontrollområden). |
| --- | --- |

a)

40 % i medlemsstater som helt gränsar till kontrollområden för utsläpp av svaveloxider (nedan kallade svavelkontrollområden).

| b) | 30 % i medlemsstater som delvis gränsar till svavelkontrollområden. |
| --- | --- |

b)

30 % i medlemsstater som delvis gränsar till svavelkontrollområden.

| c) | 20 % i medlemsstater som inte gränsar till svavelkontrollområden. |
| --- | --- |

c)

20 % i medlemsstater som inte gränsar till svavelkontrollområden.

Från och med den 1 januari 2020 ska, i medlemsstater som inte gränsar till svavelkontrollområden, svavelhalten i det marina bränsle som används ombord även kontrolleras genom provtagning eller analys, eller båda, av 30 % av de inspekterade fartygen som avses i punkt 1.

Medlemsstaterna kan uppfylla de provtagningsfrekvenser som anges i denna punkt genom att välja ut fartyg på grundval av nationella riskbaserade mekanismer för målinriktad provtagning och de särskilda varningar om enskilda fartyg som rapporterats i unionens informationssystem.

3.   Antalet enskilda fartyg som beräknas enligt punkt 2 och som även ska kontrolleras genom provtagning och analys, eller båda, kan justeras, men inte minskas med mer än 50 %, antingen

| a) | genom att man från detta antal subtraherar det antal enskilda fartyg som kontrolleras för eventuell bristande överensstämmelse med hjälp av fjärranalysteknik eller Quick Scan-metoder, eller |
| --- | --- |

a)

genom att man från detta antal subtraherar det antal enskilda fartyg som kontrolleras för eventuell bristande överensstämmelse med hjälp av fjärranalysteknik eller Quick Scan-metoder, eller

| b) | genom att man fastställer ett lämpligt antal, när dokumentkontroller i enlighet med punkt 1 utförs ombord på minst 40 % av de enskilda fartyg som anlöper den berörda medlemsstaten per år. |
| --- | --- |

b)

genom att man fastställer ett lämpligt antal, när dokumentkontroller i enlighet med punkt 1 utförs ombord på minst 40 % av de enskilda fartyg som anlöper den berörda medlemsstaten per år.

Den justering som avses i leden a och b ska rapporteras i unionens informationssystem.

4.   Från och med den 1 januari 2016 kan en medlemsstat, i stället för att uppfylla den årliga frekvens som anges i punkterna 1, 2 och 3, tillämpa en årlig provtagningsfrekvens grundad på unionens riskbaserade målinriktningsmekanism.

5.   Denna artikel ska inte gälla för Tjeckien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien.

Artikel 4

Provtagningsfrekvens för marina bränslen i samband med att de levereras till fartyg

1.   I enlighet med artikel 6.1a b i direktiv 1999/32/EG och med beaktande av den volym marina bränslen som levererats, ska en medlemsstat utföra provtagning och analys av marina bränslen när de levereras till fartyg av de leverantörer av marina bränslen som är registrerade i den medlemsstaten och som minst tre gånger under ett och samma år har konstaterats leverera bränsle som inte överensstämmer med de specifikationer som anges på leveranssedeln för bunkerbränsle, grundat på rapporteringen i unionens informationssystem eller i den årsrapport som avses i artikel 7.

2.   Denna artikel ska inte gälla för Tjeckien, Luxemburg, Ungern, Österrike och Slovakien.

Artikel 5

Provtagningsmetoder för kontroll av svavelhalten i det marina bränsle som används ombord

1.   I enlighet med artikel 3 ska medlemsstaterna, vid kontroll av svavelhalten i marina bränslen som används ombord, tillämpa följande tillvägagångssätt vid provtagning och kontroll av överensstämmelsen med gränsvärdena för svavel:

| a) | Kontroll av fartygs loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle och |
| --- | --- |

a)

Kontroll av fartygs loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle och

| b) | en av eller, vid behov, båda nedanstående metoder för provtagning och analys:






  i) | Analys av de förseglade bunkerbränsleprov som finns ombord på fartygen, vilka åtföljer leveranssedeln för bunkerbränsle och vilka har tagits i enlighet med regel 18 punkt 8.1 och 8.2 i bilaga VI till Marpol. |
| --- | --- | --- |

b)

en av eller, vid behov, båda nedanstående metoder för provtagning och analys:

i)

Analys av de förseglade bunkerbränsleprov som finns ombord på fartygen, vilka åtföljer leveranssedeln för bunkerbränsle och vilka har tagits i enlighet med regel 18 punkt 8.1 och 8.2 i bilaga VI till Marpol.

| ii) | Stickprovtagning i enlighet med artikel 6 på de marina bränslen som används för förbränning ombord, åtföljd av analys. |
| --- | --- |

ii)

Stickprovtagning i enlighet med artikel 6 på de marina bränslen som används för förbränning ombord, åtföljd av analys.

2.   Efter avslutad kontroll och analys av svavelhalten ska svavelinspektören registrera uppgifterna och resultaten från den bränslespecifika inspektionen, vilka ska överensstämma med den typ av information som begärs enligt artikel 7 a.

Artikel 6

Stickprovtagning ombord

1.   Medlemsstaterna ska ta stickprovet på marint bränsle ombord genom ett eller flera stickprov från det ställe där en ventil har monterats för provtagning från bränslesystemet, enligt angivelser på fartygets rörsystem för bränsle eller på planen över dessa och enligt godkännandet från flaggstatens administration eller en erkänd organisation som företräder denna.

2.   Om det inte finns ett sådant ställe som avses i punkt 1, ska provtagningspunkten vara den plats där en ventil monterats för provtagning och den ska uppfylla samtliga följande villkor:

| a) | Vara lätt och säkert åtkomlig. |
| --- | --- |

a)

Vara lätt och säkert åtkomlig.

| b) | Ta hänsyn till de olika bränslekvaliteter som används i förbränningsmotorn för brännolja. |
| --- | --- |

b)

Ta hänsyn till de olika bränslekvaliteter som används i förbränningsmotorn för brännolja.

| c) | Befinna sig nedströms bränsletanken för det bränsle som används. |
| --- | --- |

c)

Befinna sig nedströms bränsletanken för det bränsle som används.

| d) | Befinna sig så nära förbränningsmotorns bränsleinlopp som är praktiskt och säkerhetsmässigt möjligt med hänsyn till typen av bränslen, flödet, temperaturen samt trycket vid den valda provtagningspunkten. |
| --- | --- |

d)

Befinna sig så nära förbränningsmotorns bränsleinlopp som är praktiskt och säkerhetsmässigt möjligt med hänsyn till typen av bränslen, flödet, temperaturen samt trycket vid den valda provtagningspunkten.

| e) | Föreslås av fartygets företrädare och godtas av svavelinspektören. |
| --- | --- |

e)

Föreslås av fartygets företrädare och godtas av svavelinspektören.

3.   Medlemsstaterna kan ta ett stickprov på mer än en plats i bränslesystemet för att fastställa om det finns en eventuell korskontaminering mellan bränslen vid avsaknad av helt separerade bränslesystem, eller om ett system med flera bränsletankar tillämpas.

4.   Medlemsstaterna ska se till att stickprovet samlas upp i en provbehållare från vilken minst tre provflaskor kan fyllas så att de representerar det marina bränsle som används.

5.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa följande:

| a) | Att provflaskorna förseglas av svavelinspektören med en unik identifiering som anbringas i närvaro av fartygets företrädare. |
| --- | --- |

a)

Att provflaskorna förseglas av svavelinspektören med en unik identifiering som anbringas i närvaro av fartygets företrädare.

| b) | Att två provflaskor tas i land för analys. |
| --- | --- |

b)

Att två provflaskor tas i land för analys.

| c) | Att en provflaska behålls av fartygets företrädare under minst 12 månader från uppsamlingsdagen. |
| --- | --- |

c)

Att en provflaska behålls av fartygets företrädare under minst 12 månader från uppsamlingsdagen.

Artikel 7

Information som ska ingå i årsrapporten

Den årsrapport som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen om efterlevnaden av gränsvärdena för svavel i marina bränslen, ska åtminstone innehålla följande information:

| a) | Det totala årliga antalet fall och typer av bristande efterlevnad vad gäller uppmätt svavelhalt i det bränsle som undersökts, inbegripet omfattningen av enskild bristande efterlevnad respektive genomsnittlig bristande efterlevnad vad gäller svavelhalten, fastställd efter provtagning och analys. |
| --- | --- |

a)

Det totala årliga antalet fall och typer av bristande efterlevnad vad gäller uppmätt svavelhalt i det bränsle som undersökts, inbegripet omfattningen av enskild bristande efterlevnad respektive genomsnittlig bristande efterlevnad vad gäller svavelhalten, fastställd efter provtagning och analys.

| b) | Det totala årliga antalet dokumentkontroller, inbegripet leveranssedlar för bunkerbränsle, plats för bränslebunkring, oljedagböcker, loggböcker, förfaranden för bränslebyte samt register. |
| --- | --- |

b)

Det totala årliga antalet dokumentkontroller, inbegripet leveranssedlar för bunkerbränsle, plats för bränslebunkring, oljedagböcker, loggböcker, förfaranden för bränslebyte samt register.

| c) | Förklaringar om att marina bränslen enligt vad som avses i artikel 4a.5b i direktiv 1999/32/EG inte funnits att tillgå, inbegripet fartygsuppgifter, uppgifter om bunkringshamn och medlemsstater där bränslet inte fanns att tillgå, antal förklaringar från samma fartyg och typ av ej tillgänglig bunkerolja. |
| --- | --- |

c)

Förklaringar om att marina bränslen enligt vad som avses i artikel 4a.5b i direktiv 1999/32/EG inte funnits att tillgå, inbegripet fartygsuppgifter, uppgifter om bunkringshamn och medlemsstater där bränslet inte fanns att tillgå, antal förklaringar från samma fartyg och typ av ej tillgänglig bunkerolja.

| d) | Anmälningar och skriftliga protester vad gäller svavelhalten i bränslen gentemot leverantörer av marint bränsle inom deras territorium. |
| --- | --- |

d)

Anmälningar och skriftliga protester vad gäller svavelhalten i bränslen gentemot leverantörer av marint bränsle inom deras territorium.

| e) | En förteckning med namn och adress över alla leverantörer av marint bränsle i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

e)

En förteckning med namn och adress över alla leverantörer av marint bränsle i den berörda medlemsstaten.

| f) | En beskrivning av användningen av alternativa utsläppsminskningsmetoder, inbegripet försöksverksamhet och löpande utsläppsövervakning, eller alternativa bränslen samt överensstämmelseskontroller med avseende på ett kontinuerligt uppnående av minskade svaveldioxidutsläpp i enlighet med bilagorna I och II till direktiv 1999/32/EG för de fartyg som för medlemsstatens flagg. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av användningen av alternativa utsläppsminskningsmetoder, inbegripet försöksverksamhet och löpande utsläppsövervakning, eller alternativa bränslen samt överensstämmelseskontroller med avseende på ett kontinuerligt uppnående av minskade svaveldioxidutsläpp i enlighet med bilagorna I och II till direktiv 1999/32/EG för de fartyg som för medlemsstatens flagg.

| g) | I tillämpliga fall en beskrivning av nationella riskbaserade målinriktningsmekanismer, inbegripet särskilda varningsrapporter, samt av användningen och resultaten av fjärranalys och annan tillgänglig teknik för prioritering av enskilda fartyg för överensstämmelsekontroll. |
| --- | --- |

g)

I tillämpliga fall en beskrivning av nationella riskbaserade målinriktningsmekanismer, inbegripet särskilda varningsrapporter, samt av användningen och resultaten av fjärranalys och annan tillgänglig teknik för prioritering av enskilda fartyg för överensstämmelsekontroll.

| h) | Totalt antal och typ av överträdelseförfaranden som inletts eller sanktioner, eller båda, och de bötesbelopp som den behöriga myndigheten ålagt både fartygsoperatörer och leverantörer av marint bränsle att erlägga. |
| --- | --- |

h)

Totalt antal och typ av överträdelseförfaranden som inletts eller sanktioner, eller båda, och de bötesbelopp som den behöriga myndigheten ålagt både fartygsoperatörer och leverantörer av marint bränsle att erlägga.

| i) | För varje enskilt fartyg, efter inspektion av dess loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle eller provtagning, eller båda:






  i) | Fartygsuppgifter, inbegripet IMO-nummer, fartygstyp, ålder och tonnage. |
| --- | --- | --- |

i)

För varje enskilt fartyg, efter inspektion av dess loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle eller provtagning, eller båda:

i)

Fartygsuppgifter, inbegripet IMO-nummer, fartygstyp, ålder och tonnage.

| ii) | Rapporter om provtagning och analys innehållande uppgifter om antal och typ av prover, provtagningsmetoder och provtagningsplatser, för överensstämmelsekontroll för fartygstypen. |
| --- | --- |

ii)

Rapporter om provtagning och analys innehållande uppgifter om antal och typ av prover, provtagningsmetoder och provtagningsplatser, för överensstämmelsekontroll för fartygstypen.

| iii) | Relevant information om leveranssedlar för bunkerbränsle, plats för bränslebunkring, oljedagböcker, loggböcker, förfaranden för bränslebyte samt register. |
| --- | --- |

iii)

Relevant information om leveranssedlar för bunkerbränsle, plats för bränslebunkring, oljedagböcker, loggböcker, förfaranden för bränslebyte samt register.

| iv) | Verkställighetsåtgärder och rättsliga förfaranden som inletts på nationell nivå eller sanktioner, eller båda, gentemot det enskilda fartyget. |
| --- | --- |

iv)

Verkställighetsåtgärder och rättsliga förfaranden som inletts på nationell nivå eller sanktioner, eller båda, gentemot det enskilda fartyget.

Artikel 8

Rapportformat

1.   Medlemsstaterna får använda unionens informationssystem för att efter verifiering registrera alla relevanta bränslespecifika inspektionsuppgifter och -resultat, inbegripet provtagningsrelaterad information, direkt i systemet.

2.   En medlemsstat som använder unionens informationssystem för att registrera, utbyta och dela uppgifter om överensstämmelsekontroll får använda den årliga aggregerade sammanställning av verkställighetsåtgärder som tillhandahålls av unionens informationssystem för att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter enligt artikel 7 i direktiv 1999/32/EG.

3.   Medlemsstater som inte använder unionens informationssystem ska antingen underlätta en anslutning mellan unionens informationssystem och det nationella systemet som åtminstone klarar att, i tillämpliga fall, registrera samma datafält som i unionens informationssystem eller rapportera elektroniskt om alla de punkter som avses i artikel 7.

Artikel 9

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 121, 11.5.1999, s. 13.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och om upphävande av rådets direktiv 93/75/EEG (EGT L 208, 5.8.2002, s. 10).

2

---