# Službeni list C 194/2017

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 194 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.17. lipnja 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 194

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.17. lipnja 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2017/C 194/01 | Obavijest Komisije – Smjernice za tumačenje Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća – obveze javnih usluga (PSO) | 1 |
| 2017/C 194/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7746 – Teva/Allergan Generics) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 194/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8503 – Goldman Sachs/Eurazeo/Dominion Web Solutions) (
  1
  ) | 29 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2017/C 194/01

Obavijest Komisije – Smjernice za tumačenje Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća – obveze javnih usluga (PSO)

1

2017/C 194/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7746 – Teva/Allergan Generics) (
  1
  )

1

29

2017/C 194/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8503 – Goldman Sachs/Eurazeo/Dominion Web Solutions) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2017/C 194/04 | Odluka Vijeća od 8. lipnja 2017. o novom sastavu upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja | 30 |
| | Europska komisija |
| 2017/C 194/05 | Tečajna lista eura | 32 |
| 2017/C 194/06 | Provedbena odluka Komisije оd 15. lipnja 2017. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Almansa (ZOI)) | 33 |
| 2017/C 194/07 | Provedbena odluka Komisije оd 16. lipnja 2017. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Méntrida (ZOI)) | 41 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2017/C 194/04

Odluka Vijeća od 8. lipnja 2017. o novom sastavu upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja

30

Europska komisija

2017/C 194/05

Tečajna lista eura

32

2017/C 194/06

Provedbena odluka Komisije оd 15. lipnja 2017. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Almansa (ZOI))

Službenom listu Europske unije

33

2017/C 194/07

Provedbena odluka Komisije оd 16. lipnja 2017. o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Méntrida (ZOI))

Službenom listu Europske unije

41

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2017/C 194/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8505 – NN Group/ATP/Hotel) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 47 |
| 2017/C 194/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 48 |
| 2017/C 194/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8495 – Cummins/Eaton Corporation/Eaton JV Business) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 49 |
| 2017/C 194/11 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8435 – FMC/DuPont Divestment Business) (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 194/12 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8526 – CPPIB/BTPS/Milton Park) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 51 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2017/C 194/13 | Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 52 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2017/C 194/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8505 – NN Group/ATP/Hotel) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

47

2017/C 194/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

48

2017/C 194/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8495 – Cummins/Eaton Corporation/Eaton JV Business) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

49

2017/C 194/11

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8435 – FMC/DuPont Divestment Business) (
  1
  )

1

50

2017/C 194/12

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8526 – CPPIB/BTPS/Milton Park) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

51

DRUGI AKTI

Europska komisija

2017/C 194/13

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Smjernice za tumačenje Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća – obveze javnih usluga (PSO)

(2017/C 194/01)

Sadržaj

| 1. | Uvod | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Argumentacija za smjernice | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Pravni okvir | 3 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Potreba za obrazloženjima pravila | 3 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Uvođenje obveze javnih usluga | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Opća načela | 4 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prihvatljive usluge i zračne linije | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Vrsta usluga | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vrste zračnih linija | 5 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Vitalni značaj linije | 6 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Povezivanje linija („bundling”) | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Povezanost s propisima o slotovima | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.3. | Nužnost i primjerenost obveza | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Razmjernost potrebama gospodarskog i društvenog razvoja | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Neprikladnost alternativnih prijevoznih sredstava | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Sadašnje tarife zračnog prijevoza i uvjeti | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Skupni učinak postojeće ponude usluga zračnog prijevoza | 9 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | Vrste obveza | 9 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Obveze neprekinutosti | 10 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Posljedice uvođenja obveza javnih usluga | 10 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 4. | Postupci koje treba poštovati pri uvođenju obveza javnih usluga | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Objavljivanje informativnih obavijesti u Službenom listu | 12 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 5. | Potreba redovnog ponovnog ocjenjivanja obveza javnih usluga | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ekskluzivne koncesije za usluge | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Obveza provedbe javnog natječaja | 13 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Prihvatljivost za podnošenje ponude | 14 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kriteriji za odabir | 14 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Posljedice davanja ekskluzivnog prava na prometovanje linijom | 14 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ponovno ispitivanje obveza javnih usluga i ekskluzivnosti na kraju svakog razdoblja koncesije | 15 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Poseban slučaj: skupine linija za koje se objavljuje javni natječaj | 15 |
| --- | --- | --- |

6.6.

| 7. | Postupci za javne natječaje | 16 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Nadoknada troškova i povezanost s propisima o državnim potporama | 17 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Mogućnosti i iznos nadoknade troškova | 17 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Povezanost s propisima o državnim potporama | 17 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Dodijeljene javne subvencije za obavljanje obveze javne usluge | 18 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Kriteriji Altmark | 18 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 9. | Postupak u iznimnim slučajevima | 19 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Postupci natječaja za obvezu javnih usluga i povezanost s propisima o javnoj nabavi | 20 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Ovlasti Komisije za istragu i donošenje odluka | 21 |
| --- | --- | --- |

11.

| PRILOG I.: | Upitnik kojeg su izradile DG COMP i DG MOVE za obavještavanje Komisije o obvezi javnih usluga | 22 |
| --- | --- | --- |

PRILOG I.:

| PRILOG II.: | Izvadak odredbi o obvezama javnih usluga iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008 | 25 |
| --- | --- | --- |

PRILOG II.:

1.   UVOD

| 1. | Uloga obveza javnih usluga (PSO) prema Uredbi (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (1) (dalje u tekstu „Uredba (EZ) br. 1008/2008” ili „Uredba”) jest utvrditi standarde neprekinutosti, redovitosti, utvrđivanja cijena ili minimalnog kapaciteta, kako bi se omogućio pristup izoliranim regijama ili regijama u razvoju kad država članica smatra da ciljevi regionalne razvojne politike neće biti prikladno zadovoljeni budu li se stvari prepustile samo silama na tržištu, jer tržište kao takvo samo neće postići prihvatljivu razinu usluga zračnog prijevoza za te regije. Time obveze javnih usluga predstavljaju iznimku od općeg načela slobode pružanja usluga zračnog prijevoza unutar EU-a, zajamčene temeljem članka 15. stavka 1. Uredbe. |
| --- | --- |

1.

Uloga obveza javnih usluga (PSO) prema Uredbi (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (1) (dalje u tekstu „Uredba (EZ) br. 1008/2008” ili „Uredba”) jest utvrditi standarde neprekinutosti, redovitosti, utvrđivanja cijena ili minimalnog kapaciteta, kako bi se omogućio pristup izoliranim regijama ili regijama u razvoju kad država članica smatra da ciljevi regionalne razvojne politike neće biti prikladno zadovoljeni budu li se stvari prepustile samo silama na tržištu, jer tržište kao takvo samo neće postići prihvatljivu razinu usluga zračnog prijevoza za te regije. Time obveze javnih usluga predstavljaju iznimku od općeg načela slobode pružanja usluga zračnog prijevoza unutar EU-a, zajamčene temeljem članka 15. stavka 1. Uredbe.

| 2. | U svojoj komunikaciji „Strategija zrakoplovstva za Europu” (2) Komisija je prepoznala različite potrebe građana i poduzeća EU-a, poput primjerice pristupa uslugama vrlo kvalitetnog zračnog prijevoza i smatra da ako tržište samo ne može osigurati zadovoljavajuću razinu usluga zračnog prijevoza u određene regije unutar Europe, države članice mogu razmotriti uvođenje obveza javnih usluga kao instrumenta za osiguravanje usluga u i iz slabijeopsluživanih regija, odnosno za osiguravanje povezanosti tamo gdje je to potrebno. Obveze javnih usluga mogu imati značajnu pozitivnu ulogu kad je riječ o povezanosti, a neke studije pokazuju da je povezanost od vitalnog značaja za regije EU-a: povezanost povećana za 10 %, prema mjerenjima u navedenim studijama, stimulira BDP (po glavi stanovnika) za dodatnih 0,5 %, povećava stopu rasta BDP-a za 1 % i vodi ukupnom povećanju produktivnosti rada (3). Povezanost je ključ rasta, zapošljavanja i socijalne kohezije. |
| --- | --- |

2.

U svojoj komunikaciji „Strategija zrakoplovstva za Europu” (2) Komisija je prepoznala različite potrebe građana i poduzeća EU-a, poput primjerice pristupa uslugama vrlo kvalitetnog zračnog prijevoza i smatra da ako tržište samo ne može osigurati zadovoljavajuću razinu usluga zračnog prijevoza u određene regije unutar Europe, države članice mogu razmotriti uvođenje obveza javnih usluga kao instrumenta za osiguravanje usluga u i iz slabijeopsluživanih regija, odnosno za osiguravanje povezanosti tamo gdje je to potrebno. Obveze javnih usluga mogu imati značajnu pozitivnu ulogu kad je riječ o povezanosti, a neke studije pokazuju da je povezanost od vitalnog značaja za regije EU-a: povezanost povećana za 10 %, prema mjerenjima u navedenim studijama, stimulira BDP (po glavi stanovnika) za dodatnih 0,5 %, povećava stopu rasta BDP-a za 1 % i vodi ukupnom povećanju produktivnosti rada (3). Povezanost je ključ rasta, zapošljavanja i socijalne kohezije.

| 3. | Na temelju Uredbe (EZ) br. 1008/2008 trenutno je u EU-u uspostavljeno 179 zračnih linija kao obveze javnih usluga (PSO linija), sve u trinaest država članica (Hrvatskoj, Cipru, Češkoj, Estoniji, Finskoj, Francuskoj, Grčkoj, Irskoj, Italiji, Portugalu, Španjolskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini) (4). Francuska ih ima najviše (40), s oko 5,7 milijuna putnika godišnje, što znači da svaki peti domaći putnik putuje PSO linijom. U Irskoj, udio obveze javnih usluga u domaćem prometu iznosi oko 70 %. U praksi su PSO linije uglavnom domaće linije, a samo sedam zračnih linija povezuje zračne luke u dvije različite države članice. Za 136 sadašnjih zračnih linija obveze javnih usluga javna tijela osiguravaju potpore, a iznos potpora koje se godišnje koriste kako bi te zračne linije prometovale procjenjuje se – na temelju informacija dostupnih Komisiji – na najmanje 300 milijuna EUR. |
| --- | --- |

3.

Na temelju Uredbe (EZ) br. 1008/2008 trenutno je u EU-u uspostavljeno 179 zračnih linija kao obveze javnih usluga (PSO linija), sve u trinaest država članica (Hrvatskoj, Cipru, Češkoj, Estoniji, Finskoj, Francuskoj, Grčkoj, Irskoj, Italiji, Portugalu, Španjolskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini) (4). Francuska ih ima najviše (40), s oko 5,7 milijuna putnika godišnje, što znači da svaki peti domaći putnik putuje PSO linijom. U Irskoj, udio obveze javnih usluga u domaćem prometu iznosi oko 70 %. U praksi su PSO linije uglavnom domaće linije, a samo sedam zračnih linija povezuje zračne luke u dvije različite države članice. Za 136 sadašnjih zračnih linija obveze javnih usluga javna tijela osiguravaju potpore, a iznos potpora koje se godišnje koriste kako bi te zračne linije prometovale procjenjuje se – na temelju informacija dostupnih Komisiji – na najmanje 300 milijuna EUR.

| 4. | Provjerom primjerenosti Uredbe (EZ) br. 1008/2008 koju je Komisija provela 2011. do 2013. utvrđeno je da su u njima navedena pravila o obvezama javnih usluga primjerena, odnosno da osiguravaju povezanost kada tržište to ne omogućava. Dionici i države članice preporučili su da se poveća suradnja nacionalnih tijela i Komisije i osigura dobra povezanost EU-ovih pravila o državnim potporama i pravila o obvezama javnih usluga iz Uredbe, uključujući i mogućnost izdavanja smjernica (5). |
| --- | --- |

4.

Provjerom primjerenosti Uredbe (EZ) br. 1008/2008 koju je Komisija provela 2011. do 2013. utvrđeno je da su u njima navedena pravila o obvezama javnih usluga primjerena, odnosno da osiguravaju povezanost kada tržište to ne omogućava. Dionici i države članice preporučili su da se poveća suradnja nacionalnih tijela i Komisije i osigura dobra povezanost EU-ovih pravila o državnim potporama i pravila o obvezama javnih usluga iz Uredbe, uključujući i mogućnost izdavanja smjernica (5).

| 5. | Kao rezultat tih preporuka poduzete su praktične mjere. Komisija je izradila mrežu s najnovijim podacima za kontakt subjekata povezanih s obvezom javnih usluga; organizirala je i sastanke Odbora za pristupanje tržištu (6) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 na kojima su službe Komisije opsežno predstavile obveze javnih usluga, a države članice razmijenile praktična iskustva. Pripremljen je jednostavan upitnik kako bi nacionalna tijela mogla bez problema podnijeti prijedlog za uvođenje obveza javnih usluga, i nacionalna tijela taj upitnik sada sistematski upotrebljavaju. Službe Komisije ex ante upozoravaju države članice kad uoče probleme. Nova baza podataka službama Komisije omogućuje preuzimanje svih podataka o obvezama javnih usluga prikupljenih širom Europe. |
| --- | --- |

5.

Kao rezultat tih preporuka poduzete su praktične mjere. Komisija je izradila mrežu s najnovijim podacima za kontakt subjekata povezanih s obvezom javnih usluga; organizirala je i sastanke Odbora za pristupanje tržištu (6) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 na kojima su službe Komisije opsežno predstavile obveze javnih usluga, a države članice razmijenile praktična iskustva. Pripremljen je jednostavan upitnik kako bi nacionalna tijela mogla bez problema podnijeti prijedlog za uvođenje obveza javnih usluga, i nacionalna tijela taj upitnik sada sistematski upotrebljavaju. Službe Komisije ex ante upozoravaju države članice kad uoče probleme. Nova baza podataka službama Komisije omogućuje preuzimanje svih podataka o obvezama javnih usluga prikupljenih širom Europe.

2.   ARGUMENTACIJA ZA SMJERNICE

2.1.   Pravni okvir

| 6. | Uvjeti i zahtjevi za obveze javnih usluga navedeni su u člancima 16.–18. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 (vidjeti izvadak u Prilogu II. ovih smjernica). Člankom 16. utvrđuju se opća načela za obveze javnih usluga. U njemu su sadržani kriteriji za uvođenje obveze javnih usluga i zahtjevi neprekinutosti, kriteriji ocjenjivanja za države članice, pravila kojima se utvrđuje postupak objavljivanja i započinjanje operacija na PSO linijama, uvjeti i postupci ograničavanja pristupa zračnom putu te postupak koji se primjenjuje u hitnim slučajevima. Člankom 17. propisuje se način provedbe postupka javnog natječaja. U njemu su navedena pravila o sadržaju poziva na sudjelovanje u javnom natječaju i ugovora koji će se na temelju natječaja sklopiti, o postupku objave i informacijama koje treba dostaviti ponuditeljima, o kriterijima odabira ponuda, o naknadama i informacijama koje na kraju postupka natječaja treba dostaviti Komisiji. Na kraju, članak 18. sadrži pravila za provjeru i pregledavanje odluka donesenih na temelju prethodnih članaka. |
| --- | --- |

6.

Uvjeti i zahtjevi za obveze javnih usluga navedeni su u člancima 16.–18. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 (vidjeti izvadak u Prilogu II. ovih smjernica). Člankom 16. utvrđuju se opća načela za obveze javnih usluga. U njemu su sadržani kriteriji za uvođenje obveze javnih usluga i zahtjevi neprekinutosti, kriteriji ocjenjivanja za države članice, pravila kojima se utvrđuje postupak objavljivanja i započinjanje operacija na PSO linijama, uvjeti i postupci ograničavanja pristupa zračnom putu te postupak koji se primjenjuje u hitnim slučajevima. Člankom 17. propisuje se način provedbe postupka javnog natječaja. U njemu su navedena pravila o sadržaju poziva na sudjelovanje u javnom natječaju i ugovora koji će se na temelju natječaja sklopiti, o postupku objave i informacijama koje treba dostaviti ponuditeljima, o kriterijima odabira ponuda, o naknadama i informacijama koje na kraju postupka natječaja treba dostaviti Komisiji. Na kraju, članak 18. sadrži pravila za provjeru i pregledavanje odluka donesenih na temelju prethodnih članaka.

2.2.   Potreba za obrazloženjima pravila

| 7. | Pravni okvir EU-a koji se uspostavlja Uredbom (EZ) br. 1008/2008 jamči otvorenost, javnost i transparentnost postupka uvođenja obveza javnih usluga. Praćenje pravilne primjene pravila o obvezama javnih usluga važno je kako bi se izbjegle moguće zlouporabe sustava koje su rezultat nerazmjernosti između ograničenja tržišnog natjecanja i društveno-ekonomskih ciljeva koji se žele postići. Cilj je Komisije savjetovati i riješiti što je moguće više potencijalnih pitanja prije objave informativne obavijesti koja se odnosi na obvezu javnih usluga. |
| --- | --- |

7.

Pravni okvir EU-a koji se uspostavlja Uredbom (EZ) br. 1008/2008 jamči otvorenost, javnost i transparentnost postupka uvođenja obveza javnih usluga. Praćenje pravilne primjene pravila o obvezama javnih usluga važno je kako bi se izbjegle moguće zlouporabe sustava koje su rezultat nerazmjernosti između ograničenja tržišnog natjecanja i društveno-ekonomskih ciljeva koji se žele postići. Cilj je Komisije savjetovati i riješiti što je moguće više potencijalnih pitanja prije objave informativne obavijesti koja se odnosi na obvezu javnih usluga.

| 8. | U tom kontekstu smatra se korisnim omogućiti detaljan uvid u ocjene prošlih pojedinačnih slučajeva, za koje obično znaju samo države članice koje su ih razmatrale i Komisija. |
| --- | --- |

8.

U tom kontekstu smatra se korisnim omogućiti detaljan uvid u ocjene prošlih pojedinačnih slučajeva, za koje obično znaju samo države članice koje su ih razmatrale i Komisija.

| 9. | Drugi razlog za donošenje ovih smjernica jest dosadašnji nedostatak sudske prakse Europskog suda vezano uz obveze javnih usluga uvedenih temeljem Uredbe (EZ) br. 1008/2008. |
| --- | --- |

9.

Drugi razlog za donošenje ovih smjernica jest dosadašnji nedostatak sudske prakse Europskog suda vezano uz obveze javnih usluga uvedenih temeljem Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

| 10. | Na sastanku Savjetodavnog odbora o primjeni zakonodavstva o pristupu zračnih prijevoznika Zajednice zračnim linijama unutar Zajednice, koji je s nacionalnim stručnjacima održan u rujnu 2015. (7), službe Komisije spomenule su mogućnost izdavanja smjernica o obvezama javnih usluga. Države članice pozdravile su ovu ideju i složile se da bi se takvim smjernicama moglo osigurati transparentnost, dosljednost i jasnoću za zračne prijevoznike EU-a, države članice i regionalna tijela i uprave. Takvo stajalište u skladu je s mišljenjima izraženima u razdoblju tijekom prethodnih bilateralnih razgovora s državnim i lokalnim tijelima. Stoga se u svojoj Komunikaciji o strategiji zrakoplovstva Komisija obvezala na objavljivanje smjernica u kojima će službe Komisije razjasniti tumačenje i primjenu pravila i postupaka kojima se reguliraju obveze javnih usluga navedene u Uredbi (EZ) br. 1008/2008. Rezultat tih napora su ove smjernice. Kao pripremni korak za izradu ovih smjernica, u ljeto 2016. održane su neformalne ciljane konzultacije kako bi se ispitalo mišljenja glavnih dionika. |
| --- | --- |

10.

Na sastanku Savjetodavnog odbora o primjeni zakonodavstva o pristupu zračnih prijevoznika Zajednice zračnim linijama unutar Zajednice, koji je s nacionalnim stručnjacima održan u rujnu 2015. (7), službe Komisije spomenule su mogućnost izdavanja smjernica o obvezama javnih usluga. Države članice pozdravile su ovu ideju i složile se da bi se takvim smjernicama moglo osigurati transparentnost, dosljednost i jasnoću za zračne prijevoznike EU-a, države članice i regionalna tijela i uprave. Takvo stajalište u skladu je s mišljenjima izraženima u razdoblju tijekom prethodnih bilateralnih razgovora s državnim i lokalnim tijelima. Stoga se u svojoj Komunikaciji o strategiji zrakoplovstva Komisija obvezala na objavljivanje smjernica u kojima će službe Komisije razjasniti tumačenje i primjenu pravila i postupaka kojima se reguliraju obveze javnih usluga navedene u Uredbi (EZ) br. 1008/2008. Rezultat tih napora su ove smjernice. Kao pripremni korak za izradu ovih smjernica, u ljeto 2016. održane su neformalne ciljane konzultacije kako bi se ispitalo mišljenja glavnih dionika.

| 11. | Cilj je ovih smjernica pojasniti tumačenja Komisije kad je riječ o kriterijima korištenima u Uredbi i opisati važeće postupke koje je potrebno slijediti. Uz to, u tekstu su izneseni i odgovori na najčešće postavljana pitanja na koja se u Uredbi ne može naći izričit odgovor. Jasno je da među različitim državama članicama neke jako dobro poznaju pravila i njihovu primjenu, dok druge imaju tek vrlo ograničeno ili nikakvo iskustvo s primjenom propisa o obvezama javnih usluga. Objašnjenje pravila i njihovo tumačenje trebalo bi olakšati poštovanje primjenjivih pravila, naročito onima koji obveze javnih usluga primjenjuju prvi put. |
| --- | --- |

11.

Cilj je ovih smjernica pojasniti tumačenja Komisije kad je riječ o kriterijima korištenima u Uredbi i opisati važeće postupke koje je potrebno slijediti. Uz to, u tekstu su izneseni i odgovori na najčešće postavljana pitanja na koja se u Uredbi ne može naći izričit odgovor. Jasno je da među različitim državama članicama neke jako dobro poznaju pravila i njihovu primjenu, dok druge imaju tek vrlo ograničeno ili nikakvo iskustvo s primjenom propisa o obvezama javnih usluga. Objašnjenje pravila i njihovo tumačenje trebalo bi olakšati poštovanje primjenjivih pravila, naročito onima koji obveze javnih usluga primjenjuju prvi put.

| 12. | Ove su smjernice odraz iskustva koje je Komisija stekla primjenom propisa o obvezama javnih usluga reguliranih Uredbom te se u njima odražavaju i propisi o državnim potporama sadržani u zakonodavstvu EU-a (naročito u člancima 107.–109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (8). Iako Komisija gotovo svakodnevno i uglavnom iz država članica prima brojna pitanja o obvezama javnih usluga općenito, broj službenih pritužbi – od zračnih prijevoznika i zračnih luka – vrlo je ograničen. Ove su smjernice namijenjene rješavanju pitanja koja najčešće postavljaju nacionalna tijela, zračni prijevoznici i zračne luke. Njima se ne nastoji na iscrpan način obuhvatiti sve odredbe. |
| --- | --- |

12.

Ove su smjernice odraz iskustva koje je Komisija stekla primjenom propisa o obvezama javnih usluga reguliranih Uredbom te se u njima odražavaju i propisi o državnim potporama sadržani u zakonodavstvu EU-a (naročito u člancima 107.–109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (8). Iako Komisija gotovo svakodnevno i uglavnom iz država članica prima brojna pitanja o obvezama javnih usluga općenito, broj službenih pritužbi – od zračnih prijevoznika i zračnih luka – vrlo je ograničen. Ove su smjernice namijenjene rješavanju pitanja koja najčešće postavljaju nacionalna tijela, zračni prijevoznici i zračne luke. Njima se ne nastoji na iscrpan način obuhvatiti sve odredbe.

| 13. | Ove smjernice sadržavaju indikacije zajedničke većini slučajeva, no valja naglasiti da svaki slučaj treba ocjenjivati zasebno, u svjetlu svih njemu specifičnih okolnosti. |
| --- | --- |

13.

Ove smjernice sadržavaju indikacije zajedničke većini slučajeva, no valja naglasiti da svaki slučaj treba ocjenjivati zasebno, u svjetlu svih njemu specifičnih okolnosti.

| 14. | U svakom slučaju, svrha ovih smjernica nije stvaranje novih zakonskih obveza i njima se ne dovode u pitanje tumačenja koja bi Europski sud ubuduće mogao dati o obvezama javnih usluga. |
| --- | --- |

14.

U svakom slučaju, svrha ovih smjernica nije stvaranje novih zakonskih obveza i njima se ne dovode u pitanje tumačenja koja bi Europski sud ubuduće mogao dati o obvezama javnih usluga.

3.   UVOĐENJE OBVEZE JAVNIH USLUGA

3.1.   Opća načela

| 15. | Iz članka 16. stavka 1. i stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 proizlazi da države članice trebaju Komisiju obavijestiti o svojoj namjeri uvođenja obveza javnih usluga. Objavljivanjem informativnih obavijesti ne prenosi se i pravna sigurnost da će se takav rezultat i postići; cilj je obavijesti informirati tržište koje su namjere država članica vezano uz nove obveze javnih usluga (9). Službe Komisije izradile su upitnik za obavješćivanje o obvezi javnih usluga i za njezino opisivanje, i on obuhvaća i najvažnija pitanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008. i propisima o državnim potporama koji čine sastavni ali neovisan dio ocjenjivanja svake obveze javnih usluga (vidjeti Prilog I.) (10). Iako Komisija ne donosi nikakvu formalnu odluku o obvezama javnih usluga kao takvima, ipak je bitno razjasniti sva pitanja koja bi se mogla pojaviti prije uvođenja ili mijenjanja obveze javnih usluga, što bi u budućnosti moglo izazvati zabrinutost. Kad počnu razmišljati o uvođenju nove obveze javnih usluga ili promjenama postojećih, Komisija državama članicama savjetuje da se što je moguće prije obrate njenim službama. Na taj se način osigurava da Komisija zna za njihove planove i može od samog početka osigurati pomoć, što olakšava postupak. |
| --- | --- |

15.

Iz članka 16. stavka 1. i stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 proizlazi da države članice trebaju Komisiju obavijestiti o svojoj namjeri uvođenja obveza javnih usluga. Objavljivanjem informativnih obavijesti ne prenosi se i pravna sigurnost da će se takav rezultat i postići; cilj je obavijesti informirati tržište koje su namjere država članica vezano uz nove obveze javnih usluga (9). Službe Komisije izradile su upitnik za obavješćivanje o obvezi javnih usluga i za njezino opisivanje, i on obuhvaća i najvažnija pitanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008. i propisima o državnim potporama koji čine sastavni ali neovisan dio ocjenjivanja svake obveze javnih usluga (vidjeti Prilog I.) (10). Iako Komisija ne donosi nikakvu formalnu odluku o obvezama javnih usluga kao takvima, ipak je bitno razjasniti sva pitanja koja bi se mogla pojaviti prije uvođenja ili mijenjanja obveze javnih usluga, što bi u budućnosti moglo izazvati zabrinutost. Kad počnu razmišljati o uvođenju nove obveze javnih usluga ili promjenama postojećih, Komisija državama članicama savjetuje da se što je moguće prije obrate njenim službama. Na taj se način osigurava da Komisija zna za njihove planove i može od samog početka osigurati pomoć, što olakšava postupak.

| 16. | Važna posebnost obveze javnih usluga u sektoru zračnog prijevoza jest i jasna razlika između režima obveze javnih usluga kojim se utvrđuju uvjeti prometovanja na određenoj zračnoj liniji i ugovora kojim se ekskluzivno pravo (s naknadom ili bez naknade) daje jednom operatoru. Uvođenje obveze javnih usluga u sektor zračnog prijevoza ne daje nužno i automatski pravo dotičnim državama članicama da ograniče pristup zračnoj liniji samo na jednog operatora ili da odobre naknade za ispunjavanje obveze javnih usluga (tzv. ograničena obveza javnih usluga). Ako neki zračni prijevoznik izrazi želju da svoje operacije obavlja bez ekskluzivnosti i naknade, tada pristup tom zračnom putu mora ostati slobodan za sve ostale zračne prijevoznike koji poštuju uvjete obveze javnih usluga (tzv. otvorena obveza javnih usluga). |
| --- | --- |

16.

Važna posebnost obveze javnih usluga u sektoru zračnog prijevoza jest i jasna razlika između režima obveze javnih usluga kojim se utvrđuju uvjeti prometovanja na određenoj zračnoj liniji i ugovora kojim se ekskluzivno pravo (s naknadom ili bez naknade) daje jednom operatoru. Uvođenje obveze javnih usluga u sektor zračnog prijevoza ne daje nužno i automatski pravo dotičnim državama članicama da ograniče pristup zračnoj liniji samo na jednog operatora ili da odobre naknade za ispunjavanje obveze javnih usluga (tzv. ograničena obveza javnih usluga). Ako neki zračni prijevoznik izrazi želju da svoje operacije obavlja bez ekskluzivnosti i naknade, tada pristup tom zračnom putu mora ostati slobodan za sve ostale zračne prijevoznike koji poštuju uvjete obveze javnih usluga (tzv. otvorena obveza javnih usluga).

| 17. | U skladu s Uredbom, obveze javnih usluga mogu se naročito koristiti za osiguravanje pristupa udaljenim i izoliranim regijama ili pod određenim uvjetima, tamo gdje tržišni mehanizmi sami ne osiguravaju minimalno pružanje usluga zračnog prijevoza koji zadovoljava određene standarde. |
| --- | --- |

17.

U skladu s Uredbom, obveze javnih usluga mogu se naročito koristiti za osiguravanje pristupa udaljenim i izoliranim regijama ili pod određenim uvjetima, tamo gdje tržišni mehanizmi sami ne osiguravaju minimalno pružanje usluga zračnog prijevoza koji zadovoljava određene standarde.

| 18. | Budući da su obveze javnih usluga iznimka od općeg načela slobode pružanja usluga zračnog prijevoza (11), one podliježu strogim zahtjevima i ograničenjima. Obveze javnih usluga trebale bi poštivati načela transparentnosti, nediskriminacije i razmjernosti: naročito ne mogu uvoditi nikakav oblik diskriminacije na temelju nacionalnosti ili identiteta zračnog prijevoznika i ne mogu prekoračiti ono što je potrebno za postizanje ciljeva politike (12). |
| --- | --- |

18.

Budući da su obveze javnih usluga iznimka od općeg načela slobode pružanja usluga zračnog prijevoza (11), one podliježu strogim zahtjevima i ograničenjima. Obveze javnih usluga trebale bi poštivati načela transparentnosti, nediskriminacije i razmjernosti: naročito ne mogu uvoditi nikakav oblik diskriminacije na temelju nacionalnosti ili identiteta zračnog prijevoznika i ne mogu prekoračiti ono što je potrebno za postizanje ciljeva politike (12).

3.2.   Prihvatljive usluge i zračne linije

3.2.1.   Vrsta usluga

| 19. | Obveze javnih usluga mogu se uvesti samo na usluge redovitog zračnog prijevoza (13). Na usluge neredovitog zračnog prijevoza obveze javnih usluga ne utječu. Ako zračni prijevoznik na zračnoj liniji nudi prodaju isključivo putničkih mjesta (14) u skladu sa zahtjevima obveze javnih usluga uvedene za tu liniju, ta se usluga zračnog prijevoza također smatra uslugom redovitog zračnog prijevoza (15). |
| --- | --- |

19.

Obveze javnih usluga mogu se uvesti samo na usluge redovitog zračnog prijevoza (13). Na usluge neredovitog zračnog prijevoza obveze javnih usluga ne utječu. Ako zračni prijevoznik na zračnoj liniji nudi prodaju isključivo putničkih mjesta (14) u skladu sa zahtjevima obveze javnih usluga uvedene za tu liniju, ta se usluga zračnog prijevoza također smatra uslugom redovitog zračnog prijevoza (15).

3.2.2.   Vrste zračnih linija

| 20. | Uredbom (EZ) br. 1008/2008 dozvoljava se uvođenje obveze javne usluge za dvije vrste zračnih linija (16):






  (a) | Linije do zračne luke koja opslužuje rubnu regiju ili regiju u razvoju
  Rubna regija obično je udaljena regija ili regija koja je teško dostupna iz glavnog grada ili drugih gradova države članice. Udaljenost i izolaciju potrebno je ocijeniti uzimajući u obzir državno područje države članice, njena upravna, poslovna, obrazovna i zdravstvena središta, kao i državno područje i takva središta drugih država članica s kojima država članica dijeli granicu. Regija u razvoju zaostaje gospodarski (17), mjereno primjerice visinom BDP-a po glavi stanovnika ili stopom nezaposlenosti. |
| --- | --- | --- |

20.

Uredbom (EZ) br. 1008/2008 dozvoljava se uvođenje obveze javne usluge za dvije vrste zračnih linija (16):

(a)

Linije do zračne luke koja opslužuje rubnu regiju ili regiju u razvoju

Rubna regija obično je udaljena regija ili regija koja je teško dostupna iz glavnog grada ili drugih gradova države članice. Udaljenost i izolaciju potrebno je ocijeniti uzimajući u obzir državno područje države članice, njena upravna, poslovna, obrazovna i zdravstvena središta, kao i državno područje i takva središta drugih država članica s kojima država članica dijeli granicu. Regija u razvoju zaostaje gospodarski (17), mjereno primjerice visinom BDP-a po glavi stanovnika ili stopom nezaposlenosti.

| (b) | Linije sa slabim prometom prema svim zračnim lukama
  Uredbom se ne definira kvantificirani kriterij ocjenjivanja „slabosti” neke linije, zbog različitih situacija koje mogu prevladavati u različitim državama članicama. Međutim, na temelju iskustva Komisije stečenog u velikom broju slučajeva obveze javnih usluga, sa sigurnošću možemo reći da se linija s prometom većim od 100 000 putnika godišnje ne može obično smatrati linijom sa slabim prometom u smislu Uredbe (18). |
| --- | --- |

(b)

Linije sa slabim prometom prema svim zračnim lukama

Uredbom se ne definira kvantificirani kriterij ocjenjivanja „slabosti” neke linije, zbog različitih situacija koje mogu prevladavati u različitim državama članicama. Međutim, na temelju iskustva Komisije stečenog u velikom broju slučajeva obveze javnih usluga, sa sigurnošću možemo reći da se linija s prometom većim od 100 000 putnika godišnje ne može obično smatrati linijom sa slabim prometom u smislu Uredbe (18).

| 21. | Uredbom (EZ) br. 1008/2008 obveze javnih usluga ne ograničavaju se samo na linije unutar jedne te iste države članice. Te se obveze mogu isto tako primijeniti i na svaku liniju unutar EU-a koja zadovoljava uvjete Uredbe. PSO linije prema trećim zemljama nisu obuhvaćene Uredbom, jer je njen opseg ograničen na usluge zračnog prijevoza unutar EU-a (19). |
| --- | --- |

21.

Uredbom (EZ) br. 1008/2008 obveze javnih usluga ne ograničavaju se samo na linije unutar jedne te iste države članice. Te se obveze mogu isto tako primijeniti i na svaku liniju unutar EU-a koja zadovoljava uvjete Uredbe. PSO linije prema trećim zemljama nisu obuhvaćene Uredbom, jer je njen opseg ograničen na usluge zračnog prijevoza unutar EU-a (19).

| 22. | Iz članka 16. stavka 1. Uredbe proizlazi da se PSO linija uvijek definira od jedne zračne luke do druge, a ne između dva grada ili dvije regije. Odabir zračne luke za potrebe obveza javnih usluga trebalo bi jasno opravdati. Nastavak povezanosti – tj. odredišta i učestalost letova koji su ponuđeni u zračnim lukama odredišnog grada – jedan su od elemenata ovog ocjenjivanja, ali on ne može biti jedino opravdanje za odabir neke zračne luke pred drugom. Osim toga, ako javna uprava smatra da bi zračne luke u više odredišta mogle podjednako zadovoljavati potrebe regije, ona može uvesti obvezu javnih usluga iz jedne zračne luke u toj regiji do tih nekoliko odredišnih zračnih luka, čime se uvodi obveza javnih usluga na te odvojene linije. Ako jedan zračni prijevoznik započne obavljati prijevoz na jednoj od tih linija ili ako je jedan zračni prijevoznik odabran za jednu liniju u postupku javnog natječaja koji obuhvaća sve te linije, ostale obveze javnih usluga tada treba staviti izvan snage kako se tržište ne bi nepotrebno zatvaralo (20). Iako ovakva konfiguracija nije izrijekom navedena u članku 16. stavku 1., uvjeti odredbe je ne onemogućavaju, a uz to je i u skladu sa ciljevima odredbe. Kako bi se izbjegla nejednakost postupanja i narušavanje tržišnog natjecanja važno je namjere tijela učiniti transparentnima od samog početka, naročito putem obavijesti navedene u članku 16. stavku 4. Uredbe. |
| --- | --- |

22.

Iz članka 16. stavka 1. Uredbe proizlazi da se PSO linija uvijek definira od jedne zračne luke do druge, a ne između dva grada ili dvije regije. Odabir zračne luke za potrebe obveza javnih usluga trebalo bi jasno opravdati. Nastavak povezanosti – tj. odredišta i učestalost letova koji su ponuđeni u zračnim lukama odredišnog grada – jedan su od elemenata ovog ocjenjivanja, ali on ne može biti jedino opravdanje za odabir neke zračne luke pred drugom. Osim toga, ako javna uprava smatra da bi zračne luke u više odredišta mogle podjednako zadovoljavati potrebe regije, ona može uvesti obvezu javnih usluga iz jedne zračne luke u toj regiji do tih nekoliko odredišnih zračnih luka, čime se uvodi obveza javnih usluga na te odvojene linije. Ako jedan zračni prijevoznik započne obavljati prijevoz na jednoj od tih linija ili ako je jedan zračni prijevoznik odabran za jednu liniju u postupku javnog natječaja koji obuhvaća sve te linije, ostale obveze javnih usluga tada treba staviti izvan snage kako se tržište ne bi nepotrebno zatvaralo (20). Iako ovakva konfiguracija nije izrijekom navedena u članku 16. stavku 1., uvjeti odredbe je ne onemogućavaju, a uz to je i u skladu sa ciljevima odredbe. Kako bi se izbjegla nejednakost postupanja i narušavanje tržišnog natjecanja važno je namjere tijela učiniti transparentnima od samog početka, naročito putem obavijesti navedene u članku 16. stavku 4. Uredbe.

| 23. | Određivanje obveze javnih usluga na linijama iz regije do/od nekoliko zračnih luka koje opslužuju jedan te isti grad bilo bi općenito nesukladno ciljevima osiguravanja mobilnosti i teritorijalne kohezije. Učinak mjere bio bi isključivanje povremenih zračnih prijevoznika, jer oni ne bi mogli letjeti iz te regije ni u koju drugu zračnu luku odredišnog grada, što bi pridonijelo definitivnom zatvaranju tržišta za nove operatore na konkurentnim linijama. Stoga na druge zračne luke koje opslužuju isti grad ali nisu odabrana zračna luka obveze javnih usluga u načelu ne bi trebale utjecati. |
| --- | --- |

23.

Određivanje obveze javnih usluga na linijama iz regije do/od nekoliko zračnih luka koje opslužuju jedan te isti grad bilo bi općenito nesukladno ciljevima osiguravanja mobilnosti i teritorijalne kohezije. Učinak mjere bio bi isključivanje povremenih zračnih prijevoznika, jer oni ne bi mogli letjeti iz te regije ni u koju drugu zračnu luku odredišnog grada, što bi pridonijelo definitivnom zatvaranju tržišta za nove operatore na konkurentnim linijama. Stoga na druge zračne luke koje opslužuju isti grad ali nisu odabrana zračna luka obveze javnih usluga u načelu ne bi trebale utjecati.

| 24. | Obveze javnih usluga mogu se općenito primjenjivati na linije s jednim ili više zaustavljanja („stopovers”) (21). Međutim, ocjenjivanje prikladnosti obveze javnih usluga treba provesti za svaki segment leta posebno. Obveza javnih usluga ne bi se smjela primijeniti na segmente leta koji ne zadovoljavaju uvjete. Na primjer, ako se obveza javnih usluga uvede na liniji od A do C sa zaustavljanjem u B, tada bi se prihvatljivost linija A–C, A–B i B–C trebala ocjenjivati individualno. Ako, primjerice, segment B–C sam po sebi ne zadovoljava uvjete obveze javnih usluga, tada se nijedna obveza javne usluge ne bi trebala primjenjivati na zračne prijevoznike koji na tom segmentu prevoze putnike i robu. Nikakve obveze na liniji A–C ne bi smjele ometati slobodno pružanje usluga zračnog prijevoza na segmentu B–C. |
| --- | --- |

24.

Obveze javnih usluga mogu se općenito primjenjivati na linije s jednim ili više zaustavljanja („stopovers”) (21). Međutim, ocjenjivanje prikladnosti obveze javnih usluga treba provesti za svaki segment leta posebno. Obveza javnih usluga ne bi se smjela primijeniti na segmente leta koji ne zadovoljavaju uvjete. Na primjer, ako se obveza javnih usluga uvede na liniji od A do C sa zaustavljanjem u B, tada bi se prihvatljivost linija A–C, A–B i B–C trebala ocjenjivati individualno. Ako, primjerice, segment B–C sam po sebi ne zadovoljava uvjete obveze javnih usluga, tada se nijedna obveza javne usluge ne bi trebala primjenjivati na zračne prijevoznike koji na tom segmentu prevoze putnike i robu. Nikakve obveze na liniji A–C ne bi smjele ometati slobodno pružanje usluga zračnog prijevoza na segmentu B–C.

3.2.3.   Vitalni značaj linije

| 25. | Obveze javnih usluga mogu se uvesti samo na linije koje se „smatraju ključnima za gospodarski i društveni razvoj regije koju ta zračna luka opslužuje” (22). To je neophodan uvjet za sve navedene vrste linija, a ocjenjivanje treba uvijek provoditi uzimajući u obzir specifične uvjete pojedinog slučaja. Države članice imaju određeni stupanj diskrecijskog prava što se tiče ocjenjivanja vitalnog značaja neke linije. Međutim, to se diskrecijsko pravo treba primjenjivati na temelju objektivnih čimbenika koji se odnose na potrebe povezanosti u skladu s Uredbom i europskim zakonodavstvom općenito. |
| --- | --- |

25.

Obveze javnih usluga mogu se uvesti samo na linije koje se „smatraju ključnima za gospodarski i društveni razvoj regije koju ta zračna luka opslužuje” (22). To je neophodan uvjet za sve navedene vrste linija, a ocjenjivanje treba uvijek provoditi uzimajući u obzir specifične uvjete pojedinog slučaja. Države članice imaju određeni stupanj diskrecijskog prava što se tiče ocjenjivanja vitalnog značaja neke linije. Međutim, to se diskrecijsko pravo treba primjenjivati na temelju objektivnih čimbenika koji se odnose na potrebe povezanosti u skladu s Uredbom i europskim zakonodavstvom općenito.

| 26. | Linija koja je prijeko potrebna za neku regiju, poput primjerice malog otoka ili udaljene regije, jasno predstavlja takav ključni značaj. Međutim, usluge zračnog prijevoza kojima se mali i srednje veliki gradovi povezuju s važnim gospodarskim i upravnim središtima mogu se u određenim okolnostima također smatrati ključnima za gospodarski i društveni razvoj predmetnih regija. Na primjer, režim obveze javnih usluga uveden je na liniji koja povezuje glavni grad jedne otočne države članice s Bruxellesom, kao gradom u kojem se nalaze uredi različitih institucija i tijela Europske unije. |
| --- | --- |

26.

Linija koja je prijeko potrebna za neku regiju, poput primjerice malog otoka ili udaljene regije, jasno predstavlja takav ključni značaj. Međutim, usluge zračnog prijevoza kojima se mali i srednje veliki gradovi povezuju s važnim gospodarskim i upravnim središtima mogu se u određenim okolnostima također smatrati ključnima za gospodarski i društveni razvoj predmetnih regija. Na primjer, režim obveze javnih usluga uveden je na liniji koja povezuje glavni grad jedne otočne države članice s Bruxellesom, kao gradom u kojem se nalaze uredi različitih institucija i tijela Europske unije.

| 27. | Međutim, članak 16. stavak 1. Uredbe postavlja ograničenja diskrecijskog prava država članica. Na primjer, iako se obveze javnih usluga mogu osmisliti kako bi se uklonile prepreke gospodarskom i društvenom razvoju regija ili gradova, one se ne mogu uvoditi s ciljem, izravnog ili neizravnog, promicanja ili podržavanja određenog zračnog prijevoznika ili razvijanja određene zračne luke. |
| --- | --- |

27.

Međutim, članak 16. stavak 1. Uredbe postavlja ograničenja diskrecijskog prava država članica. Na primjer, iako se obveze javnih usluga mogu osmisliti kako bi se uklonile prepreke gospodarskom i društvenom razvoju regija ili gradova, one se ne mogu uvoditi s ciljem, izravnog ili neizravnog, promicanja ili podržavanja određenog zračnog prijevoznika ili razvijanja određene zračne luke.

3.2.4.   Povezivanje linija („bundling”)

| 28. | Države članice ne smiju uvjetovati pristup određenoj liniji na način da on ovisi o uslugama na drugim linijama. Takvo povezivanje nije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 (23). Kriteriji prihvatljivosti i primjerenosti navedeni u članku 16. stavcima 1., 2. i 3. Uredbe odnose se na „zračnu liniju”, i to ne znači povezane linije. Stoga se svaki od ovih kriterija treba ocjenjivati pojedinačno, uzimajući u obzir svaku pojedinu liniju. Tretiranje povezanih linija kao jedne moglo bi se smatrati prekomjernim ograničavanjem pristupa linijama, jer je vrlo vjerojatno da samo zračni prijevoznici smješteni u predmetnoj regiji mogu osigurati usluge na svim tim linijama. |
| --- | --- |

28.

Države članice ne smiju uvjetovati pristup određenoj liniji na način da on ovisi o uslugama na drugim linijama. Takvo povezivanje nije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 (23). Kriteriji prihvatljivosti i primjerenosti navedeni u članku 16. stavcima 1., 2. i 3. Uredbe odnose se na „zračnu liniju”, i to ne znači povezane linije. Stoga se svaki od ovih kriterija treba ocjenjivati pojedinačno, uzimajući u obzir svaku pojedinu liniju. Tretiranje povezanih linija kao jedne moglo bi se smatrati prekomjernim ograničavanjem pristupa linijama, jer je vrlo vjerojatno da samo zračni prijevoznici smješteni u predmetnoj regiji mogu osigurati usluge na svim tim linijama.

| 29. | Ova zabrana povezivanja linija u fazi uvođenja obveze javnih usluga ne smije se pomiješati s mogućnošću davanja prava pristupa skupini linija, kako je predviđeno člankom 16. stavkom 10. Uredbe. Ova se mogućnost nadalje obrazlaže u poglavlju 6.6. ovih smjernica, a primjenjuje se samo na one linije na kojima nijedan zračni prijevoznik nije započeo ili ne namjerava započeti s uslugama redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga. |
| --- | --- |

29.

Ova zabrana povezivanja linija u fazi uvođenja obveze javnih usluga ne smije se pomiješati s mogućnošću davanja prava pristupa skupini linija, kako je predviđeno člankom 16. stavkom 10. Uredbe. Ova se mogućnost nadalje obrazlaže u poglavlju 6.6. ovih smjernica, a primjenjuje se samo na one linije na kojima nijedan zračni prijevoznik nije započeo ili ne namjerava započeti s uslugama redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga.

3.2.5.   Povezanost s propisima o slotovima

| 30. | Uredbom (EEZ) br. 95/93 o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (24) (dalje u tekstu „Uredba (EEZ) br. 95/93”) omogućuje se rezerviranje slotova za obveze javnih usluga. U članku 9. stavku 1. navodi se da „država članica može rezervirati na jednoj koordiniranoj zračnoj luci slotove koji su potrebni za obavljanje nekog leta predviđenog na toj liniji. Ako rezervirani slotovi na dotičnoj zračnoj luci nisu korišteni, na raspolaganju su ostalim zračnim prijevoznicima zainteresiranim za prometovanje na toj liniji u skladu s obvezama javne službe -- --. Ako niti jedan drugi zračni prijevoznik nije zainteresiran za prometovanje tom linijom te dotična država članica ne objavi poziv za dostavu ponuda [u skladu s člankom 16. stavkom 10. Uredbe (EZ) br. 1008/2008]- -, slotovi se rezerviraju za drugu liniju koja podliježe obvezama javne službe ili se vraćaju u bazu slotova.” Ove obveze istječu najkasnije u trenutku navedenom u članku 16. stavku 11. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, pri čemu se smatra da je obveza javnih usluga istekla ako na zračnom putu koji podliježe takvoj obvezi nije bilo obavljanja redovitog zračnog prijevoza tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Ponovno rezerviranje slotova za istu liniju zahtijevalo bi novo uvođenje obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

30.

Uredbom (EEZ) br. 95/93 o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (24) (dalje u tekstu „Uredba (EEZ) br. 95/93”) omogućuje se rezerviranje slotova za obveze javnih usluga. U članku 9. stavku 1. navodi se da „država članica može rezervirati na jednoj koordiniranoj zračnoj luci slotove koji su potrebni za obavljanje nekog leta predviđenog na toj liniji. Ako rezervirani slotovi na dotičnoj zračnoj luci nisu korišteni, na raspolaganju su ostalim zračnim prijevoznicima zainteresiranim za prometovanje na toj liniji u skladu s obvezama javne službe -- --. Ako niti jedan drugi zračni prijevoznik nije zainteresiran za prometovanje tom linijom te dotična država članica ne objavi poziv za dostavu ponuda [u skladu s člankom 16. stavkom 10. Uredbe (EZ) br. 1008/2008]- -, slotovi se rezerviraju za drugu liniju koja podliježe obvezama javne službe ili se vraćaju u bazu slotova.” Ove obveze istječu najkasnije u trenutku navedenom u članku 16. stavku 11. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, pri čemu se smatra da je obveza javnih usluga istekla ako na zračnom putu koji podliježe takvoj obvezi nije bilo obavljanja redovitog zračnog prijevoza tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Ponovno rezerviranje slotova za istu liniju zahtijevalo bi novo uvođenje obveze javnih usluga.

| 31. | U članku 9. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 95/93 objašnjeno je da bi se postupak javnog natječaja za obveze javnih usluga trebao primjenjivati „ako postoji više zračnih prijevoznika [EU-a] zainteresiranih za pružanje usluge na toj liniji, a nisu bili u mogućnosti dobiti slotove u roku od sat vremena prije ili nakon vremena zatraženog od koordinatora.” |
| --- | --- |

31.

U članku 9. stavku 2. Uredbe (EEZ) br. 95/93 objašnjeno je da bi se postupak javnog natječaja za obveze javnih usluga trebao primjenjivati „ako postoji više zračnih prijevoznika [EU-a] zainteresiranih za pružanje usluge na toj liniji, a nisu bili u mogućnosti dobiti slotove u roku od sat vremena prije ili nakon vremena zatraženog od koordinatora.”

| 32. | Odredbe Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o obvezama javnih usluga ne utječu na podjelu nadležnosti među državama članicama za primjenu članka 9. Uredbe (EEZ) br. 95/93 (25). |
| --- | --- |

32.

Odredbe Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o obvezama javnih usluga ne utječu na podjelu nadležnosti među državama članicama za primjenu članka 9. Uredbe (EEZ) br. 95/93 (25).

| 33. | Rezerviranjem slotova ne dovodi se u pitanje stečena prava dodijeljena temeljem Uredbe (EEZ) br. 95/93. Stoga je ono moguće jedino iz baze nedodijeljenih slotova uspostavljene na temelju članka 10. Uredbe (EEZ) br. 95/93, koja obuhvaća slotove vraćene u skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe |
| --- | --- |

33.

Rezerviranjem slotova ne dovodi se u pitanje stečena prava dodijeljena temeljem Uredbe (EEZ) br. 95/93. Stoga je ono moguće jedino iz baze nedodijeljenih slotova uspostavljene na temelju članka 10. Uredbe (EEZ) br. 95/93, koja obuhvaća slotove vraćene u skladu s člankom 9. stavkom 1. te Uredbe

| 34. | Treba naglasiti da se slotovi ne bi smjeli rezervirati za neke druge svrhe osim obveze javnih usluga. Ovo je pitanje naročito relevantno u slučaju zaustavljanja („stopovers”). Na primjer, na liniji A-B-C na kojoj su B i C zračne luke u kojima su svi slotovi preopterećeni, slotovi se mogu rezervirati samo za letove od B do C ako taj segment sam po sebi čini predmet obveze javnih usluga. Posebno, obveza javnih usluga koja se odnosi na liniju od A do C (tj. na prijevoz između te dvije točke) sama po sebi ne opravdava rezerviranje slotova u točki B. |
| --- | --- |

34.

Treba naglasiti da se slotovi ne bi smjeli rezervirati za neke druge svrhe osim obveze javnih usluga. Ovo je pitanje naročito relevantno u slučaju zaustavljanja („stopovers”). Na primjer, na liniji A-B-C na kojoj su B i C zračne luke u kojima su svi slotovi preopterećeni, slotovi se mogu rezervirati samo za letove od B do C ako taj segment sam po sebi čini predmet obveze javnih usluga. Posebno, obveza javnih usluga koja se odnosi na liniju od A do C (tj. na prijevoz između te dvije točke) sama po sebi ne opravdava rezerviranje slotova u točki B.

| 35. | Stoga na PSO linijama s rezervacijom slotova:






  1. | treba izbjegavati zaustavljanja u preopterećenim zračnim lukama kad god je to moguće; |
| --- | --- | --- |

35.

Stoga na PSO linijama s rezervacijom slotova:

1.

treba izbjegavati zaustavljanja u preopterećenim zračnim lukama kad god je to moguće;

| 2. | tijekom zaustavljanja ne bi se smjela obavljati zamjena zrakoplova, osim ako i drugi segment (B-C) također zadovoljava uvjete obveze javnih usluga s (drugom) vrstom zrakoplova koji se koristi. U suprotnom, slotovi bi se mogli rezervirati za velike zrakoplove kojima se obavlja prijevoz koji premašuje ono što je opravdano u okviru obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

2.

tijekom zaustavljanja ne bi se smjela obavljati zamjena zrakoplova, osim ako i drugi segment (B-C) također zadovoljava uvjete obveze javnih usluga s (drugom) vrstom zrakoplova koji se koristi. U suprotnom, slotovi bi se mogli rezervirati za velike zrakoplove kojima se obavlja prijevoz koji premašuje ono što je opravdano u okviru obveze javnih usluga.

3.3.   Nužnost i primjerenost obveza

| 36. | Nužnost i primjerenost planiranih obveza javnih usluga treba odrediti na temelju četiri kriterija (26) koji se razmatraju u sljedećim stavcima. Iako Komisija nema ovlasti od države članice tražiti uvođenje posebne obveze javne usluge ni na kojoj liniji, ona ocjenjuje kriterije na temelju kojih se (planirana) obveza javnih usluga uvodi, kako bi se provjerilo je li obveza javnih usluga u skladu s Uredbom. Tamo gdje je to relevantno, službe Komisije kontaktiraju dotičnu državu članicu i traže pojašnjenja. Iskustvo je pokazalo da PSO linije prema otocima mogu u većini slučajeva biti nužne i opravdane kad ne postoji dovoljno turističke potražnje koja bi podržala komercijalne letove tijekom cijele godine. Takve linije postoje primjerice u Estoniji, Irskoj, Italiji, Grčkoj, Portugalu i Ujedinjenoj Kraljevini. U rjeđe naseljenim državama članicama poput Finske i Švedske, u slučajevima kada su udaljenosti između regija posebno velike i ne postoji alternativno prijevozno sredstvo, linije su općenito prihvatljive za korištenje obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

36.

Nužnost i primjerenost planiranih obveza javnih usluga treba odrediti na temelju četiri kriterija (26) koji se razmatraju u sljedećim stavcima. Iako Komisija nema ovlasti od države članice tražiti uvođenje posebne obveze javne usluge ni na kojoj liniji, ona ocjenjuje kriterije na temelju kojih se (planirana) obveza javnih usluga uvodi, kako bi se provjerilo je li obveza javnih usluga u skladu s Uredbom. Tamo gdje je to relevantno, službe Komisije kontaktiraju dotičnu državu članicu i traže pojašnjenja. Iskustvo je pokazalo da PSO linije prema otocima mogu u većini slučajeva biti nužne i opravdane kad ne postoji dovoljno turističke potražnje koja bi podržala komercijalne letove tijekom cijele godine. Takve linije postoje primjerice u Estoniji, Irskoj, Italiji, Grčkoj, Portugalu i Ujedinjenoj Kraljevini. U rjeđe naseljenim državama članicama poput Finske i Švedske, u slučajevima kada su udaljenosti između regija posebno velike i ne postoji alternativno prijevozno sredstvo, linije su općenito prihvatljive za korištenje obveze javnih usluga.

3.3.1.   Razmjernost potrebama gospodarskog i društvenog razvoja
   (27)

| 37. | Ovaj kriterij izravno izražava opće načelo razmjernosti. Usko je povezan s odredbom članka 16. stavka 1., prema kojem se obveza javne usluge može uvesti samo za linije koje su od vitalnog značaja za gospodarski i društveni razvoj regije koju zračna luka opslužuje (28). Iz članka 16. stavka 3. točke (a) proizlazi da same obveze trebaju biti razmjerne potrebama gospodarskog razvoja dotične regije. Obvezama javnih usluga ne može se ograničiti pružanje usluga zračnog prijevoza u mjeri koja premašuje ono što je potrebno za zadovoljavanje predmetnih potreba. |
| --- | --- |

37.

Ovaj kriterij izravno izražava opće načelo razmjernosti. Usko je povezan s odredbom članka 16. stavka 1., prema kojem se obveza javne usluge može uvesti samo za linije koje su od vitalnog značaja za gospodarski i društveni razvoj regije koju zračna luka opslužuje (28). Iz članka 16. stavka 3. točke (a) proizlazi da same obveze trebaju biti razmjerne potrebama gospodarskog razvoja dotične regije. Obvezama javnih usluga ne može se ograničiti pružanje usluga zračnog prijevoza u mjeri koja premašuje ono što je potrebno za zadovoljavanje predmetnih potreba.

3.3.2.   Neprikladnost alternativnih prijevoznih sredstava
   (29)

| 38. | Obveze javnih usluga trebalo bi uvesti samo ako druga prijevozna sredstva ne mogu zadovoljavati prijevozne potrebe dotične regije. U obzir je potrebno uglavnom uzeti usluge prijevoznika koji nude usluge željezničkog, brodskog i autobusnog prijevoza. Potrebno je ocijeniti jesu li usluge prikladne, naročito uzimajući u obzir učestalost, trajanje putovanja, vrijeme polaska i moguće veze s drugim važnim odredištima, a naročito kada se radi o dalekim (30) putovanjima. Trebalo bi istražiti i mogućnosti privatnog prijevoza (automobilom), naročito uzimajući u obzir trajanje putovanja cestom. |
| --- | --- |

38.

Obveze javnih usluga trebalo bi uvesti samo ako druga prijevozna sredstva ne mogu zadovoljavati prijevozne potrebe dotične regije. U obzir je potrebno uglavnom uzeti usluge prijevoznika koji nude usluge željezničkog, brodskog i autobusnog prijevoza. Potrebno je ocijeniti jesu li usluge prikladne, naročito uzimajući u obzir učestalost, trajanje putovanja, vrijeme polaska i moguće veze s drugim važnim odredištima, a naročito kada se radi o dalekim (30) putovanjima. Trebalo bi istražiti i mogućnosti privatnog prijevoza (automobilom), naročito uzimajući u obzir trajanje putovanja cestom.

| 39. | Posebnu pozornost potrebno je obratiti na usluge željezničkog prijevoza koji opslužuje planiranu liniju s trajanjem putovanja kraćim od tri sata (31). Ovo se odnosi na usluge brzih vlakova i na ostale usluge željezničkog prijevoza. Tamo gdje takve željezničke usluge osiguravaju dovoljnu učestalost za potrebe mobilnosti unutar dotične regije, obveze javnih usluga za usluge zračnog prijevoza u načelu ne bi trebalo uvoditi. Iznimno bi takve obveze javnih usluga ipak trebalo razmotriti, naročito ako usluge željezničkog prijevoza ne omogućuju odgovarajuću povezanost s uslugama srednjih i dugolinijskih letova (npr. neodgovarajuća veza između željezničke stanice u dotičnoj regiji i zračne luke koja nudi usluge zračnog prijevoza na srednjim i dugolinijskim letovima ili izostanak alternativnih mogućnosti putovanja kojima bi se putnici povezali na letove za daleka odredišta, uključujući i neizravne letove). Ocjenjivanje je potrebno provesti za svaki slučaj pojedinačno. |
| --- | --- |

39.

Posebnu pozornost potrebno je obratiti na usluge željezničkog prijevoza koji opslužuje planiranu liniju s trajanjem putovanja kraćim od tri sata (31). Ovo se odnosi na usluge brzih vlakova i na ostale usluge željezničkog prijevoza. Tamo gdje takve željezničke usluge osiguravaju dovoljnu učestalost za potrebe mobilnosti unutar dotične regije, obveze javnih usluga za usluge zračnog prijevoza u načelu ne bi trebalo uvoditi. Iznimno bi takve obveze javnih usluga ipak trebalo razmotriti, naročito ako usluge željezničkog prijevoza ne omogućuju odgovarajuću povezanost s uslugama srednjih i dugolinijskih letova (npr. neodgovarajuća veza između željezničke stanice u dotičnoj regiji i zračne luke koja nudi usluge zračnog prijevoza na srednjim i dugolinijskim letovima ili izostanak alternativnih mogućnosti putovanja kojima bi se putnici povezali na letove za daleka odredišta, uključujući i neizravne letove). Ocjenjivanje je potrebno provesti za svaki slučaj pojedinačno.

3.3.3.   Sadašnje tarife zračnog prijevoza i uvjeti
   (32)

| 40. | Nužnost i primjerenost obveza javnih usluga bi, kako to nalaže Uredba, također trebalo ocijeniti uzimajući u obzir tarife zračnog prijevoza i uvjete koji se nude korisnicima. Obveze javnih usluga mogu obuhvaćati uvjete u pogledu ograničenja maksimalnih tarifa, ako se smatra da je to potrebno, jer bi u suprotnom one bile previsoke u kontekstu gospodarskih potreba dotične regije. Obveza javnih usluga ograničena na utvrđivanje maksimalne cijene mogla bi se predvidjeti u posebnim slučajevima. Nagli porast cijena i smanjenje broja putnika u kratkom vremenu može, ovisno o slučaju, upućivati da je potrebno postaviti ograničenje najviše cijene. |
| --- | --- |

40.

Nužnost i primjerenost obveza javnih usluga bi, kako to nalaže Uredba, također trebalo ocijeniti uzimajući u obzir tarife zračnog prijevoza i uvjete koji se nude korisnicima. Obveze javnih usluga mogu obuhvaćati uvjete u pogledu ograničenja maksimalnih tarifa, ako se smatra da je to potrebno, jer bi u suprotnom one bile previsoke u kontekstu gospodarskih potreba dotične regije. Obveza javnih usluga ograničena na utvrđivanje maksimalne cijene mogla bi se predvidjeti u posebnim slučajevima. Nagli porast cijena i smanjenje broja putnika u kratkom vremenu može, ovisno o slučaju, upućivati da je potrebno postaviti ograničenje najviše cijene.

3.3.4.   Skupni učinak postojeće ponude usluga zračnog prijevoza
   (33)

| 41. | Jesu li obveze javnih usluga potrebne u konačnici ovisi o kombiniranom učinku svih zračnih prijevoznika koji prometuju ili namjeravaju prometovati na toj liniji. Ako postojeće usluge zračnog prijevoza već zadovoljavaju potrebe mobilnosti dotične regije, tada ne postoji „tržišni nedostatak” kojeg bi trebalo rješavati, a obveza javnih usluga nije potrebna. Stajalište je Komisije da se obveza javnih usluga koja se odnosi na prijevoz putnika u normalnim okolnostima ne smatra opravdanom na linijama na kojima postoji kritičan broj putnika (na temelju iskustva normalnim se smatra da je taj kritičan broj 100 000 putnika godišnje) i na kojima nekoliko zračnih prijevoznika radi cijelu godinu. U pravilu, u slučajevima u kojima zračni prijevoznici već prometuju na dotičnoj liniji, ocjenjivanje utjecaja obveza treba obaviti vrlo oprezno: previše obveza (npr. uvođenje ograničenja maksimalne cijene, redova letenja ili učestalosti letova) mogu djelovati kontraproduktivno i smanjiti ponudu usluga zračnog prijevoza. Ne smije se zaboraviti da je uvođenje obveze javnih usluga, samo kako bi se osigurao prijevoz tereta i pošte također moguće. U svakom slučaju potrebno je ocijeniti kakvi će biti rezultati djelovanja kombinacije ranije navedenih čimbenika, tamo gdje je to primjenjivo. |
| --- | --- |

41.

Jesu li obveze javnih usluga potrebne u konačnici ovisi o kombiniranom učinku svih zračnih prijevoznika koji prometuju ili namjeravaju prometovati na toj liniji. Ako postojeće usluge zračnog prijevoza već zadovoljavaju potrebe mobilnosti dotične regije, tada ne postoji „tržišni nedostatak” kojeg bi trebalo rješavati, a obveza javnih usluga nije potrebna. Stajalište je Komisije da se obveza javnih usluga koja se odnosi na prijevoz putnika u normalnim okolnostima ne smatra opravdanom na linijama na kojima postoji kritičan broj putnika (na temelju iskustva normalnim se smatra da je taj kritičan broj 100 000 putnika godišnje) i na kojima nekoliko zračnih prijevoznika radi cijelu godinu. U pravilu, u slučajevima u kojima zračni prijevoznici već prometuju na dotičnoj liniji, ocjenjivanje utjecaja obveza treba obaviti vrlo oprezno: previše obveza (npr. uvođenje ograničenja maksimalne cijene, redova letenja ili učestalosti letova) mogu djelovati kontraproduktivno i smanjiti ponudu usluga zračnog prijevoza. Ne smije se zaboraviti da je uvođenje obveze javnih usluga, samo kako bi se osigurao prijevoz tereta i pošte također moguće. U svakom slučaju potrebno je ocijeniti kakvi će biti rezultati djelovanja kombinacije ranije navedenih čimbenika, tamo gdje je to primjenjivo.

| 42. | Pri ocjenjivanju postojećih usluga zračnog prijevoza u obzir bi trebalo uzeti i usluge zračnog prijevoza neizravnom vezom, kao i ostale zračne luke u okolici. Uvođenje obveze javnih usluga na liniji prema određenoj zračnoj luci ako već postoji neizravna veza s razumnim trajanjem transfera (npr. jedan sat ili manje) ili ako su već dostupne prikladne usluge prema zračnoj luci u okruženju (npr. zračne luke koje opslužuju isti grad ili regiju, uključujući i zračne luke u susjednim državama članicama) zahtijevalo bi naročito snažno opravdanje. U takvim slučajevima može biti važno kako je raspoređen domaći i međunarodni prijevoz između tih zračnih luka. Ako je druga zračna luka udaljena više od 100 km i/ili ako je vrijeme putovanja javnim prijevozom dulje od jedan sat, općenito se smatra razumnim postaviti pitanje mogu li se te dvije zračne luke smatrati alternativnima. Međutim, takva analiza uvijek se treba raditi za svaki pojedinačni slučaj, uzimajući u obzir specifične okolnosti. Govoreći općenito, postoji veća vjerojatnost da će obveza javnih usluga biti opravdana tamo gdje ne postoje usluge prema drugim zračnim lukama u bližoj okolici dotične zračne luke. |
| --- | --- |

42.

Pri ocjenjivanju postojećih usluga zračnog prijevoza u obzir bi trebalo uzeti i usluge zračnog prijevoza neizravnom vezom, kao i ostale zračne luke u okolici. Uvođenje obveze javnih usluga na liniji prema određenoj zračnoj luci ako već postoji neizravna veza s razumnim trajanjem transfera (npr. jedan sat ili manje) ili ako su već dostupne prikladne usluge prema zračnoj luci u okruženju (npr. zračne luke koje opslužuju isti grad ili regiju, uključujući i zračne luke u susjednim državama članicama) zahtijevalo bi naročito snažno opravdanje. U takvim slučajevima može biti važno kako je raspoređen domaći i međunarodni prijevoz između tih zračnih luka. Ako je druga zračna luka udaljena više od 100 km i/ili ako je vrijeme putovanja javnim prijevozom dulje od jedan sat, općenito se smatra razumnim postaviti pitanje mogu li se te dvije zračne luke smatrati alternativnima. Međutim, takva analiza uvijek se treba raditi za svaki pojedinačni slučaj, uzimajući u obzir specifične okolnosti. Govoreći općenito, postoji veća vjerojatnost da će obveza javnih usluga biti opravdana tamo gdje ne postoje usluge prema drugim zračnim lukama u bližoj okolici dotične zračne luke.

3.4.   Vrste obveza

| 43. | Cilj obveza javnih usluga je osigurati ispunjavanje utvrđenih standarda neprekinutosti, redovitosti, utvrđivanja cijena ili minimalnog kapaciteta (34). |
| --- | --- |

43.

Cilj obveza javnih usluga je osigurati ispunjavanje utvrđenih standarda neprekinutosti, redovitosti, utvrđivanja cijena ili minimalnog kapaciteta (34).

| 44. | U određenim uvjetima, neprekinutost usluge zračnog prijevoza može se osigurati uvođenjem neprekinutosti obveze (35) (vidjeti stavak 3.5. u nastavku). |
| --- | --- |

44.

U određenim uvjetima, neprekinutost usluge zračnog prijevoza može se osigurati uvođenjem neprekinutosti obveze (35) (vidjeti stavak 3.5. u nastavku).

| 45. | Obveze redovitosti i kapaciteta uglavnom obuhvaćaju utvrđivanje minimalnih kapaciteta što se tiče ponuđenih sjedala ili minimalnih učestalosti koje će se nuditi u određenim vremenskim razdobljima. Te obveze mogu varirati s obzirom na vremena polaska, dane u tjednu, godišnja doba itd. Na primjer, učestalost od jednog ili dva leta dnevno može se u većini slučajeva smatrati normalnom, ali postoje i obveze javnih usluga koje zahtijevaju samo jedan let tjedno. Države članice imaju određeni stupanj diskrecijskog prava pri odlučivanju o tim elementima, no obveze moraju biti nediskriminirajuće i razmjerne te moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu potrebe i primjerenosti definirane u članku 16. stavku 3. (vidjeti gornji stavak 3.3.). |
| --- | --- |

45.

Obveze redovitosti i kapaciteta uglavnom obuhvaćaju utvrđivanje minimalnih kapaciteta što se tiče ponuđenih sjedala ili minimalnih učestalosti koje će se nuditi u određenim vremenskim razdobljima. Te obveze mogu varirati s obzirom na vremena polaska, dane u tjednu, godišnja doba itd. Na primjer, učestalost od jednog ili dva leta dnevno može se u većini slučajeva smatrati normalnom, ali postoje i obveze javnih usluga koje zahtijevaju samo jedan let tjedno. Države članice imaju određeni stupanj diskrecijskog prava pri odlučivanju o tim elementima, no obveze moraju biti nediskriminirajuće i razmjerne te moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu potrebe i primjerenosti definirane u članku 16. stavku 3. (vidjeti gornji stavak 3.3.).

| 46. | Postoji i mogućnost uvođenja zahtjeva u pogledu zrakoplova koji treba koristiti, no njih treba objektivno opravdati i poštovati načelo razmjernosti, to jest izbjegavati nepotrebna ograničenja u tom smislu i zadržati općenitost, koliko god je to moguće u danim okolnostima (npr. turbopropelerski ili mlazni motori ovisno o udaljenosti, sposobnost zrakoplova da sleti pod određenim uvjetima itd.). Posebno, ti zahtjevi ne bi trebali stvoriti situaciju u kojoj bi određeni zračni prijevoznici bili, de facto, proizvoljno isključeni iz prometovanja na određenim linijama. U tom smislu, zahtjeve, primjerice, u pogledu minimalnog kapaciteta zrakoplova izraženog brojem sjedala trebalo bi uvoditi samo u iznimnim slučajevima, a takvi slučajevi trebaju biti opravdani s obzirom na okolnosti operacija i željene ciljeve u pogledu mobilnosti (36). |
| --- | --- |

46.

Postoji i mogućnost uvođenja zahtjeva u pogledu zrakoplova koji treba koristiti, no njih treba objektivno opravdati i poštovati načelo razmjernosti, to jest izbjegavati nepotrebna ograničenja u tom smislu i zadržati općenitost, koliko god je to moguće u danim okolnostima (npr. turbopropelerski ili mlazni motori ovisno o udaljenosti, sposobnost zrakoplova da sleti pod određenim uvjetima itd.). Posebno, ti zahtjevi ne bi trebali stvoriti situaciju u kojoj bi određeni zračni prijevoznici bili, de facto, proizvoljno isključeni iz prometovanja na određenim linijama. U tom smislu, zahtjeve, primjerice, u pogledu minimalnog kapaciteta zrakoplova izraženog brojem sjedala trebalo bi uvoditi samo u iznimnim slučajevima, a takvi slučajevi trebaju biti opravdani s obzirom na okolnosti operacija i željene ciljeve u pogledu mobilnosti (36).

| 47. | Cilj je obveze javnih usluga ispuniti minimalne uvjete. Maksimalan broj sjedala mogao bi se razmotriti samo kad je taj cilj jasno obrazložen operativnim ograničenjima u jednoj od zračnih luka na liniji obveze javnih usluga. Uvjet kojim se zahtijeva da najmanje dio članova posade govori jezik države članice smatra se normalno prihvatljivim. |
| --- | --- |

47.

Cilj je obveze javnih usluga ispuniti minimalne uvjete. Maksimalan broj sjedala mogao bi se razmotriti samo kad je taj cilj jasno obrazložen operativnim ograničenjima u jednoj od zračnih luka na liniji obveze javnih usluga. Uvjet kojim se zahtijeva da najmanje dio članova posade govori jezik države članice smatra se normalno prihvatljivim.

| 48. | Postoji i mogućnost zahtijevanja određene vrste letjelice – zrakoplova ili helikoptera – koji će se koristiti za prometovanje linijom obveze javnih usluga, ovisno o posebnim okolnostima pojedinog slučaja. Moguće je navesti i specifične uvjete što se tiče vrste zrakoplova (npr. vrstu motora, maksimalnu težinu pri polijetanju, opremu sustava za slijetanje) ako je to objektivno opravdano iz operativnih razloga (npr. zahtjev da se, ako na raspolaganju nema uzletno-sletne staze, razmisli o korištenju helikoptera). Osim toga, svi ti zahtjevi moraju biti nediskriminirajući. |
| --- | --- |

48.

Postoji i mogućnost zahtijevanja određene vrste letjelice – zrakoplova ili helikoptera – koji će se koristiti za prometovanje linijom obveze javnih usluga, ovisno o posebnim okolnostima pojedinog slučaja. Moguće je navesti i specifične uvjete što se tiče vrste zrakoplova (npr. vrstu motora, maksimalnu težinu pri polijetanju, opremu sustava za slijetanje) ako je to objektivno opravdano iz operativnih razloga (npr. zahtjev da se, ako na raspolaganju nema uzletno-sletne staze, razmisli o korištenju helikoptera). Osim toga, svi ti zahtjevi moraju biti nediskriminirajući.

| 49. | Što se tiče cijena, obveze bi mogle uglavnom obuhvaćati utvrđivanje maksimalnih cijena ili tarifnih sustava (mreža tarifa) za dio ili za sve ponuđene usluge. U okviru tih mreža mogu se definirati kategorije tarifa ili povlaštene cijene za određene kategorije putnika (npr. lokalno stanovništvo i studente). Što se tiče lokalnog stanovništva, takvo povlašteno postupanje treba biti moguće objektivno opravdati potrebom da im se omogući sudjelovanje u kulturnom, gospodarskom i društvenom životu njihove države članice. Ostale obveze što se tiče cijena moguće su u mjeri u kojoj su razmjerne i nisu diskriminirajuće te ispunjavaju zahtjeve navedene u stavku 3.3. u gornjem tekstu (37). |
| --- | --- |

49.

Što se tiče cijena, obveze bi mogle uglavnom obuhvaćati utvrđivanje maksimalnih cijena ili tarifnih sustava (mreža tarifa) za dio ili za sve ponuđene usluge. U okviru tih mreža mogu se definirati kategorije tarifa ili povlaštene cijene za određene kategorije putnika (npr. lokalno stanovništvo i studente). Što se tiče lokalnog stanovništva, takvo povlašteno postupanje treba biti moguće objektivno opravdati potrebom da im se omogući sudjelovanje u kulturnom, gospodarskom i društvenom životu njihove države članice. Ostale obveze što se tiče cijena moguće su u mjeri u kojoj su razmjerne i nisu diskriminirajuće te ispunjavaju zahtjeve navedene u stavku 3.3. u gornjem tekstu (37).

| 50. | Ponekad je u primjeru obveze javnih usluga u maksimalnu cijenu koju putnik plaća uključen i obrok ili jedan komad prtljage. Opravdanje za takav uvjet i njegovu razmjernost treba ocijeniti za svaki pojedinačni slučaj, no takvi se uvjeti u načelu ne smatraju nužnim komponentama obveze javnih usluga. Iznimka se može prihvatiti u slučaju srednjih i dugolinijskih letova, odnosno za letove koji traju dulje od tri sata. U takvim slučajevima, normalno bi se činilo opravdanim da obrok bude uključen u maksimalnu cijenu, kao i transport prtljage, uzimajući u obzir da takvi letovi obično podrazumijevaju i dulji boravak u odredištu. Međutim, ne treba zaboraviti da ako (maksimalna) cijena u takvom slučaju ne uključuje komad prtljage, trebalo bi je smanjiti i uz nju dodati odredbu kojom se zračnom prijevozniku omogućuje obračunavanje posebne dodatne naknade za prtljagu. |
| --- | --- |

50.

Ponekad je u primjeru obveze javnih usluga u maksimalnu cijenu koju putnik plaća uključen i obrok ili jedan komad prtljage. Opravdanje za takav uvjet i njegovu razmjernost treba ocijeniti za svaki pojedinačni slučaj, no takvi se uvjeti u načelu ne smatraju nužnim komponentama obveze javnih usluga. Iznimka se može prihvatiti u slučaju srednjih i dugolinijskih letova, odnosno za letove koji traju dulje od tri sata. U takvim slučajevima, normalno bi se činilo opravdanim da obrok bude uključen u maksimalnu cijenu, kao i transport prtljage, uzimajući u obzir da takvi letovi obično podrazumijevaju i dulji boravak u odredištu. Međutim, ne treba zaboraviti da ako (maksimalna) cijena u takvom slučaju ne uključuje komad prtljage, trebalo bi je smanjiti i uz nju dodati odredbu kojom se zračnom prijevozniku omogućuje obračunavanje posebne dodatne naknade za prtljagu.

3.5.   Obveze neprekinutosti

| 51. | U okviru obveze javnih usluga može se od zračnih prijevoznika zahtijevati jamstvo da će predmetnu liniju održavati određeno vremensko razdoblje. Ovo je bitnije za otvorene (tj. ne-ekskluzivne) obveze javnih usluga, jer za ograničene obveze javnih usluga obično postoji ugovorna obveza takve vrste u zamjenu za ekskluzivnost (i moguću financijsku naknadu). Takve obveze neprekinutosti mogu se uvesti samo u slučajevima gdje se ostalim oblicima prijevoza ne može osigurati neprekinutu uslugu s najmanje dva leta dnevno (38). To znači uslugu dostupnu tijekom cijele godine. Obveze neprekinutosti mogu se uvesti na sljedeća dva načina: |
| --- | --- |

51.

U okviru obveze javnih usluga može se od zračnih prijevoznika zahtijevati jamstvo da će predmetnu liniju održavati određeno vremensko razdoblje. Ovo je bitnije za otvorene (tj. ne-ekskluzivne) obveze javnih usluga, jer za ograničene obveze javnih usluga obično postoji ugovorna obveza takve vrste u zamjenu za ekskluzivnost (i moguću financijsku naknadu). Takve obveze neprekinutosti mogu se uvesti samo u slučajevima gdje se ostalim oblicima prijevoza ne može osigurati neprekinutu uslugu s najmanje dva leta dnevno (38). To znači uslugu dostupnu tijekom cijele godine. Obveze neprekinutosti mogu se uvesti na sljedeća dva načina:

| 52. | Prvo, obvezom javnih usluga može se zahtijevati da zračni prijevoznik koji opslužuje liniju, u slučaju da želi prekinuti s pružanjem usluga, o tome dostavi obavijest određeno vrijeme unaprijed. Međutim, sukladno načelu razmjernosti, trajanje razdoblja za davanje obavijesti općenito ne bi smjelo biti dulje od šest mjeseci, što je dovoljno za provedbu postupka javnog natječaja za obvezu javnih usluga. |
| --- | --- |

52.

Prvo, obvezom javnih usluga može se zahtijevati da zračni prijevoznik koji opslužuje liniju, u slučaju da želi prekinuti s pružanjem usluga, o tome dostavi obavijest određeno vrijeme unaprijed. Međutim, sukladno načelu razmjernosti, trajanje razdoblja za davanje obavijesti općenito ne bi smjelo biti dulje od šest mjeseci, što je dovoljno za provedbu postupka javnog natječaja za obvezu javnih usluga.

| 53. | Drugo, ako prometovanje na dotičnoj liniji ukaže na jak sezonski karakter linije, osiguravanje minimalnih usluga u razdobljima u godini kad je potreba za uslugama zračnog prijevoza vrlo mala moglo bi biti od koristi. Određeni zračni prijevoznici teže koncentriranju svojih kapaciteta u razdobljima velike potražnje i njihovom značajnom smanjenju u ostalim razdobljima, kako bi povećali ekonomsku isplativost usluge. Tako mogu nastati situacije u kojima je osiguravanje usluga zračnih prijevoznika nestabilno i nedovoljno u razdobljima slabe potražnje te ne može zadovoljiti potrebe za mobilnošću dotične regije. Sukladno načelu razmjernosti, razdoblja na koja se obveze neprekinutosti uvode normalno ne bi trebala trajati dulje od jedne godine (39). |
| --- | --- |

53.

Drugo, ako prometovanje na dotičnoj liniji ukaže na jak sezonski karakter linije, osiguravanje minimalnih usluga u razdobljima u godini kad je potreba za uslugama zračnog prijevoza vrlo mala moglo bi biti od koristi. Određeni zračni prijevoznici teže koncentriranju svojih kapaciteta u razdobljima velike potražnje i njihovom značajnom smanjenju u ostalim razdobljima, kako bi povećali ekonomsku isplativost usluge. Tako mogu nastati situacije u kojima je osiguravanje usluga zračnih prijevoznika nestabilno i nedovoljno u razdobljima slabe potražnje te ne može zadovoljiti potrebe za mobilnošću dotične regije. Sukladno načelu razmjernosti, razdoblja na koja se obveze neprekinutosti uvode normalno ne bi trebala trajati dulje od jedne godine (39).

| 54. | Razdoblja prometovanja uvedena u kontekstu obveza neprekinutosti ne bi se trebala pobrkati s maksimalnim razdobljem od četiri ili pet godina tijekom kojih bi pristup liniji mogao biti ograničen na samo jednog zračnog prijevoznika (40). |
| --- | --- |

54.

Razdoblja prometovanja uvedena u kontekstu obveza neprekinutosti ne bi se trebala pobrkati s maksimalnim razdobljem od četiri ili pet godina tijekom kojih bi pristup liniji mogao biti ograničen na samo jednog zračnog prijevoznika (40).

3.6.   Posljedice uvođenja obveza javnih usluga

| 55. | Obveza javnih usluga uvedena na određenoj liniji primjenjuje se na sve zračne prijevoznike EU-a najranije od datuma objave informativne obavijesti u Službenom listu Europske unije ili od datuma navedenog u toj obavijesti (41). U pravilu dotična država članica treba u svom nacionalnom zakonodavstvu utvrditi kako će se nesukladnost sankcionirati Sve sankcije izrečene i uvedene u ovom kontekstu moraju biti u skladu s načelima prava EU-a koja se u tom smislu primjenjuju, tj. moraju biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

55.

Obveza javnih usluga uvedena na određenoj liniji primjenjuje se na sve zračne prijevoznike EU-a najranije od datuma objave informativne obavijesti u Službenom listu Europske unije ili od datuma navedenog u toj obavijesti (41). U pravilu dotična država članica treba u svom nacionalnom zakonodavstvu utvrditi kako će se nesukladnost sankcionirati Sve sankcije izrečene i uvedene u ovom kontekstu moraju biti u skladu s načelima prava EU-a koja se u tom smislu primjenjuju, tj. moraju biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće.

| 56. | Obveza javne usluge ne bi smjela zračnim prijevoznicima ograničavati mogućnost pružanja usluga ako žele pružati uslugu s većom učestalošću i kapacitetom nego što se zahtijeva obvezom javnih usluga (42). Nacionalna tijela svakako mogu pratiti pravilno ispunjavanje obveza javnih usluga i njihovu sukladnost s primjenjivim zakonodavstvom, no ona se ne bi smjela uplitati u način na koji tržište ispunjava obveze javnih usluga. Na primjer, u slučaju kad je više od jednog prijevoznika zainteresirano za prometovanje (na otvorenoj) PSO liniji, nacionalna tijela ne bi smjela ometati učestalost ili kapacitete dotičnih zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

56.

Obveza javne usluge ne bi smjela zračnim prijevoznicima ograničavati mogućnost pružanja usluga ako žele pružati uslugu s većom učestalošću i kapacitetom nego što se zahtijeva obvezom javnih usluga (42). Nacionalna tijela svakako mogu pratiti pravilno ispunjavanje obveza javnih usluga i njihovu sukladnost s primjenjivim zakonodavstvom, no ona se ne bi smjela uplitati u način na koji tržište ispunjava obveze javnih usluga. Na primjer, u slučaju kad je više od jednog prijevoznika zainteresirano za prometovanje (na otvorenoj) PSO liniji, nacionalna tijela ne bi smjela ometati učestalost ili kapacitete dotičnih zračnih prijevoznika.

| 57. | Kad je obveza javne usluge uvedena, svakom zračnom prijevozniku EU-a treba u svakom trenutku biti dozvoljeno započinjanje redovitih usluga zračnog prijevoza koje zadovoljavaju zahtjeve obveze javnih usluga (43), osim u slučajevima u kojima jedan zračni prijevoznik uživa ekskluzivnost (vidjeti poglavlje 6. u nastavku). |
| --- | --- |

57.

Kad je obveza javne usluge uvedena, svakom zračnom prijevozniku EU-a treba u svakom trenutku biti dozvoljeno započinjanje redovitih usluga zračnog prijevoza koje zadovoljavaju zahtjeve obveze javnih usluga (43), osim u slučajevima u kojima jedan zračni prijevoznik uživa ekskluzivnost (vidjeti poglavlje 6. u nastavku).

| 58. | Razlikuju se dvije vrste obveza:






  1. | Obveze koje se po svojoj definiciji primjenjuju na svakog zračnog prijevoznika pojedinačno. Primjeri uključuju obveze koje se odnose na maksimalne cijene karata ili neprekinutost operacija. Te obveze moraju poštovati svi zračni prijevoznici pojedinačno i u svakom trenutku. |
| --- | --- | --- |

58.

Razlikuju se dvije vrste obveza:

1.

Obveze koje se po svojoj definiciji primjenjuju na svakog zračnog prijevoznika pojedinačno. Primjeri uključuju obveze koje se odnose na maksimalne cijene karata ili neprekinutost operacija. Te obveze moraju poštovati svi zračni prijevoznici pojedinačno i u svakom trenutku.

| 2. | Obveze koje se odnose na cilj koji više zračnih prijevoznika mora postići zajedno, pri čemu svaki od zračnih prijevoznika doprinosi postizanju tog (ukupnog) cilja na liniji. Ovo je posebno slučaj kod obveza koje se odnose na minimalnu učestalost ili kapacitete mjesta u zrakoplovu. Komisija je to potvrdila u svojoj odluci od 23. travnja 2007. o Sardiniji (44) (čl. 51.): „[...] zračni prijevoznici nisu obvezni preuzeti obvezu samostalnog osiguravanja učestalosti ili kapaciteta već svi operatori zajedno mogu osigurati pružanje minimalne razine usluga.” Samo se po sebi razumije da se ovo primjenjuje ne dovodeći u pitanje važeće propise o tržišnom natjecanju (naročito članke 101. i 102. UFEU-a). Situacije u kojima se obveze javnih usluga ispunjavaju doprinosom nekoliko zračnih prijevoznika obično zahtijevaju odgovarajuću prilagodbu obveza (vidjeti poglavlje 5. u nastavku). |
| --- | --- |

2.

Obveze koje se odnose na cilj koji više zračnih prijevoznika mora postići zajedno, pri čemu svaki od zračnih prijevoznika doprinosi postizanju tog (ukupnog) cilja na liniji. Ovo je posebno slučaj kod obveza koje se odnose na minimalnu učestalost ili kapacitete mjesta u zrakoplovu. Komisija je to potvrdila u svojoj odluci od 23. travnja 2007. o Sardiniji (44) (čl. 51.): „[...] zračni prijevoznici nisu obvezni preuzeti obvezu samostalnog osiguravanja učestalosti ili kapaciteta već svi operatori zajedno mogu osigurati pružanje minimalne razine usluga.” Samo se po sebi razumije da se ovo primjenjuje ne dovodeći u pitanje važeće propise o tržišnom natjecanju (naročito članke 101. i 102. UFEU-a). Situacije u kojima se obveze javnih usluga ispunjavaju doprinosom nekoliko zračnih prijevoznika obično zahtijevaju odgovarajuću prilagodbu obveza (vidjeti poglavlje 5. u nastavku).

| 59. | Budući da članak 15. stavak 4. Uredbe omogućuje prometovanje temeljem „code share” ugovora i ne isključuje slučaj obveza javnih usluga, takvi su ugovori u ovom slučaju u načelu prihvatljivi. Kao i u svim drugim slučajevima, to mora biti u skladu s pravilima o tržišnom natjecanju. Isto vrijedi i za programe „frequent flyer”. |
| --- | --- |

59.

Budući da članak 15. stavak 4. Uredbe omogućuje prometovanje temeljem „code share” ugovora i ne isključuje slučaj obveza javnih usluga, takvi su ugovori u ovom slučaju u načelu prihvatljivi. Kao i u svim drugim slučajevima, to mora biti u skladu s pravilima o tržišnom natjecanju. Isto vrijedi i za programe „frequent flyer”.

| 60. | Osim ako je navedeno drugačije i ne dovodeći u pitanje potrebu za redovnim ponovnim ocjenjivanjem o kojem se raspravlja u poglavlju 5. u nastavku, obveze javnih usluga ne moraju imati vremensko ograničenje. Međutim, smatra se da je obveza javne usluge istekla ako u razdoblju od dvanaest mjeseci nije obavljen nijedan redoviti let (45). |
| --- | --- |

60.

Osim ako je navedeno drugačije i ne dovodeći u pitanje potrebu za redovnim ponovnim ocjenjivanjem o kojem se raspravlja u poglavlju 5. u nastavku, obveze javnih usluga ne moraju imati vremensko ograničenje. Međutim, smatra se da je obveza javne usluge istekla ako u razdoblju od dvanaest mjeseci nije obavljen nijedan redoviti let (45).

4.   POSTUPCI KOJE TREBA POŠTOVATI PRI UVOĐENJU OBVEZA JAVNIH USLUGA

| 61. | Prije uvođenja obveze javne usluge država članica trebala bi se konzultirati s drugim državama članicama (naročito u slučaju obveze javne usluge na liniji u drugu državu članicu ili ako druga država članica ima zračnu luku u graničnom području u blizini zračne luke koju se planira uključiti u PSO liniju). Država članica trebala bi obavijestiti Komisiju (46), dotične zračne luke i zračne prijevoznike koji trenutačno prometuju na predmetnoj liniji. U tu svrhu, država članica trebala bi tim stranama poslati tekst prijedloga zakonskog akta koji se odnosi na planiranu obvezu javne usluge i dati im dovoljno vremena za moguće odgovore. Kontakt s Komisijom trebalo bi uspostaviti putem Glavne uprave za mobilnost i promet (dalje u tekstu: „DG MOVE”). To se najučinkovitije može učiniti slanjem e-pošte u poseban sandučić za pitanja o obvezi javne usluge: MOVE-PSO@ec.europa.eu. Ako regionalna ili lokalna uprava namjerava uvesti obvezu javne usluge, Komisija potiče uključivanje Stalnog predstavništva ili tijela središnje državne uprave dotične države članice u ovdje opisani proces komunikacije, u skladu s primjenjivim zahtjevima nacionalnog zakonodavstva, kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija. |
| --- | --- |

61.

Prije uvođenja obveze javne usluge država članica trebala bi se konzultirati s drugim državama članicama (naročito u slučaju obveze javne usluge na liniji u drugu državu članicu ili ako druga država članica ima zračnu luku u graničnom području u blizini zračne luke koju se planira uključiti u PSO liniju). Država članica trebala bi obavijestiti Komisiju (46), dotične zračne luke i zračne prijevoznike koji trenutačno prometuju na predmetnoj liniji. U tu svrhu, država članica trebala bi tim stranama poslati tekst prijedloga zakonskog akta koji se odnosi na planiranu obvezu javne usluge i dati im dovoljno vremena za moguće odgovore. Kontakt s Komisijom trebalo bi uspostaviti putem Glavne uprave za mobilnost i promet (dalje u tekstu: „DG MOVE”). To se najučinkovitije može učiniti slanjem e-pošte u poseban sandučić za pitanja o obvezi javne usluge: MOVE-PSO@ec.europa.eu. Ako regionalna ili lokalna uprava namjerava uvesti obvezu javne usluge, Komisija potiče uključivanje Stalnog predstavništva ili tijela središnje državne uprave dotične države članice u ovdje opisani proces komunikacije, u skladu s primjenjivim zahtjevima nacionalnog zakonodavstva, kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija.

| 62. | Službe Komisije spremne su pružati neformalne savjete i poželjno ih je kontaktirati u vrlo ranoj fazi priprema obveza javne usluge. Rasprave se mogu odnositi na tumačenje Uredbe, postupke i moguća rješenja u specifičnim situacijama. Rano uspostavljanje kontakata omogućuje ubrzavanje postupaka jer će potencijalna pitanja već unaprijed biti riješena. Neformalni kontakti mogu također pomoći u sprječavanju da se određena pitanja pojave u kasnijoj fazi, primjerice pritužbe zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

62.

Službe Komisije spremne su pružati neformalne savjete i poželjno ih je kontaktirati u vrlo ranoj fazi priprema obveza javne usluge. Rasprave se mogu odnositi na tumačenje Uredbe, postupke i moguća rješenja u specifičnim situacijama. Rano uspostavljanje kontakata omogućuje ubrzavanje postupaka jer će potencijalna pitanja već unaprijed biti riješena. Neformalni kontakti mogu također pomoći u sprječavanju da se određena pitanja pojave u kasnijoj fazi, primjerice pritužbe zainteresiranih strana.

4.1.   Objavljivanje informativnih obavijesti u Službenom listu

| 63. | U skladu s prvim podstavkom članka 16. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, država članica koja namjerava uvesti obvezu javne usluge Komisiji šalje tekst predviđene obveze (47). Komisija tada objavljuje informativnu obavijest navedenu u drugom podstavku te odredbe. U interesu učinkovitog i brzog rješavanja, savjetuje se da država članica pripremi odgovarajući nacrt informativne obavijesti i pošalje ga Komisiji (na bilo kojem od službenih jezika EU-a). Prijedlog se šalje e-poštom u ranije navedeni poštanski sandučić (48) (u elektroničkom formatu, korištenjem uobičajenih sustava za obradu). Prijedlog bi trebao sadržavati informacije opisane u članku 16. stavku 4. točkama (a) do (c) Uredbe (49). Cilj objavljivanja je sve zainteresirane strane upoznati s planiranom obvezom javne usluge i omogućiti im dobivanje daljnjih informacija, a naročito preciznih rokova. Komisija je pripremila predloške koji su dostupni na internetskoj stranici CIRCABC otvorenoj za nadležne nacionalne uprave. Primjerci predložaka mogu se zatražiti i izravno od Komisije. |
| --- | --- |

63.

U skladu s prvim podstavkom članka 16. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, država članica koja namjerava uvesti obvezu javne usluge Komisiji šalje tekst predviđene obveze (47). Komisija tada objavljuje informativnu obavijest navedenu u drugom podstavku te odredbe. U interesu učinkovitog i brzog rješavanja, savjetuje se da država članica pripremi odgovarajući nacrt informativne obavijesti i pošalje ga Komisiji (na bilo kojem od službenih jezika EU-a). Prijedlog se šalje e-poštom u ranije navedeni poštanski sandučić (48) (u elektroničkom formatu, korištenjem uobičajenih sustava za obradu). Prijedlog bi trebao sadržavati informacije opisane u članku 16. stavku 4. točkama (a) do (c) Uredbe (49). Cilj objavljivanja je sve zainteresirane strane upoznati s planiranom obvezom javne usluge i omogućiti im dobivanje daljnjih informacija, a naročito preciznih rokova. Komisija je pripremila predloške koji su dostupni na internetskoj stranici CIRCABC otvorenoj za nadležne nacionalne uprave. Primjerci predložaka mogu se zatražiti i izravno od Komisije.

| 64. | Kako bi se osigurala potpuna transparentnost, DG MOVE će dobivene obavijesti objaviti na svojoj internetskoj stranici (50), u svom biltenu i na pripadajućem CIRCABC forumu. |
| --- | --- |

64.

Kako bi se osigurala potpuna transparentnost, DG MOVE će dobivene obavijesti objaviti na svojoj internetskoj stranici (50), u svom biltenu i na pripadajućem CIRCABC forumu.

| 65. | Što se tiče linija na kojima je očekivani broj putnika koji će koristiti usluge zračnog prijevoza manji od 10 000 godišnje, Uredbom se državi članici omogućuje odabir želi li od Komisije zahtijevati objavljivanje informativne obavijesti u Službenom listu Europske unije ili će obavijest objaviti sama u svojem nacionalnom službenom listu (51). Važno je naglasiti da članak 16. stavak 5. Uredbe sadržava izuzeće od stavka 4. samo u pogledu zahtjeva za objavljivanje. Svi ostali zahtjevi članka 16, naročito zahtjev za konzultiranje i informiranje Komisije, drugih država članica i dotičnih zračnih luka i zračnih prijevoznika, primjenjuje se i na linije s manje od očekivanih 10 000 putnika godišnje. |
| --- | --- |

65.

Što se tiče linija na kojima je očekivani broj putnika koji će koristiti usluge zračnog prijevoza manji od 10 000 godišnje, Uredbom se državi članici omogućuje odabir želi li od Komisije zahtijevati objavljivanje informativne obavijesti u Službenom listu Europske unije ili će obavijest objaviti sama u svojem nacionalnom službenom listu (51). Važno je naglasiti da članak 16. stavak 5. Uredbe sadržava izuzeće od stavka 4. samo u pogledu zahtjeva za objavljivanje. Svi ostali zahtjevi članka 16, naročito zahtjev za konzultiranje i informiranje Komisije, drugih država članica i dotičnih zračnih luka i zračnih prijevoznika, primjenjuje se i na linije s manje od očekivanih 10 000 putnika godišnje.

| 66. | Datum stupanja na snagu obveze javnih usluga ne može biti raniji od datuma objave informativne obavijesti (52). Objavljivanje takve obavijesti u nacionalnom glasilu u skladu sa člankom 16. stavkom 5. ne bi trebalo biti ranije od objavljivanja u Službenom listu Europske unije, ako država članica želi obavijest objaviti u oba glasila. |
| --- | --- |

66.

Datum stupanja na snagu obveze javnih usluga ne može biti raniji od datuma objave informativne obavijesti (52). Objavljivanje takve obavijesti u nacionalnom glasilu u skladu sa člankom 16. stavkom 5. ne bi trebalo biti ranije od objavljivanja u Službenom listu Europske unije, ako država članica želi obavijest objaviti u oba glasila.

| 67. | Kako bi tržište informirala o namjeravanim izmjenama uvjeta uvedenih obveza javnih usluga, Komisija smatra da bi se isti postupci trebali primjenjivati i na izmjene postojećih obveza javnih usluga, zbog istih razloga kao što su oni koji se odnose na inicijalnu objavu iz članka 16. stavka 4. i 5. Radi transparentnosti, to znači da treba navesti sve izmjene uvjeta nastale uvođenjem obveze javnih usluga. U slučajevima kad država članica zaključi da obveza javnih usluga više nije potrebna, može od Komisije zatražiti objavu informativne obavijesti o povlačenju obveze javne usluge u Službenom listu Europske unije, kako bi informirala tržište da je linija ponovno slobodna. Umjesto toga, takvu obavijest može objaviti i sama, u nacionalnom glasilu, u slučaju da je obavijest o obvezi javne usluge bila objavljena samo u njemu. |
| --- | --- |

67.

Kako bi tržište informirala o namjeravanim izmjenama uvjeta uvedenih obveza javnih usluga, Komisija smatra da bi se isti postupci trebali primjenjivati i na izmjene postojećih obveza javnih usluga, zbog istih razloga kao što su oni koji se odnose na inicijalnu objavu iz članka 16. stavka 4. i 5. Radi transparentnosti, to znači da treba navesti sve izmjene uvjeta nastale uvođenjem obveze javnih usluga. U slučajevima kad država članica zaključi da obveza javnih usluga više nije potrebna, može od Komisije zatražiti objavu informativne obavijesti o povlačenju obveze javne usluge u Službenom listu Europske unije, kako bi informirala tržište da je linija ponovno slobodna. Umjesto toga, takvu obavijest može objaviti i sama, u nacionalnom glasilu, u slučaju da je obavijest o obvezi javne usluge bila objavljena samo u njemu.

5.   POTREBA REDOVNOG PONOVNOG OCJENJIVANJA OBVEZA JAVNIH USLUGA

| 68. | Ocjenjivanje potrebe i razmjernosti obveze javnih usluga (vidjeti ranije poglavlje 3.3.) ne bi trebalo raditi samo jedanput. Umjesto toga, obveze javnih usluga trebalo bi redovito ponovno ocjenjivati, a najmanje ako se jedan od relevantnih čimbenika ocjenjivanja, poput primjerice broja pružatelja usluga, značajnije promijeni. Obveze javnih usluga odgovor su na specifičan tržišni nedostatak i stoga se moraju razvijati zajedno s njim. Ponovno ocjenjivanje može rezultirali izmjenama ili čak otkazivanjem dotične obveze javne usluge. Kako bi se osiguralo da zračni prijevoznici koji prometuju na PSO linijama poštuju svoje obveze u svakom trenutku, dobra je praksa barem jednom godišnje napraviti pregled njihova rada. |
| --- | --- |

68.

Ocjenjivanje potrebe i razmjernosti obveze javnih usluga (vidjeti ranije poglavlje 3.3.) ne bi trebalo raditi samo jedanput. Umjesto toga, obveze javnih usluga trebalo bi redovito ponovno ocjenjivati, a najmanje ako se jedan od relevantnih čimbenika ocjenjivanja, poput primjerice broja pružatelja usluga, značajnije promijeni. Obveze javnih usluga odgovor su na specifičan tržišni nedostatak i stoga se moraju razvijati zajedno s njim. Ponovno ocjenjivanje može rezultirali izmjenama ili čak otkazivanjem dotične obveze javne usluge. Kako bi se osiguralo da zračni prijevoznici koji prometuju na PSO linijama poštuju svoje obveze u svakom trenutku, dobra je praksa barem jednom godišnje napraviti pregled njihova rada.

| 69. | Kako bi se osiguralo da situacije opisane u gornjem stavku 57. točki 2. ne dovedu do diskriminacije zračnih prijevoznika, svaki put kad novi operator započne ili se sprema započeti prometovanje na liniji potrebno je za svakog operatora podesiti razinu kapaciteta i učestalost uvedenu obvezom javne usluge, kako ukupna učestalost i kapacitet ponuđeni na svakoj liniji ne bi premašili razinu usluga koje su nužne za osiguravanje primjerene usluge. |
| --- | --- |

69.

Kako bi se osiguralo da situacije opisane u gornjem stavku 57. točki 2. ne dovedu do diskriminacije zračnih prijevoznika, svaki put kad novi operator započne ili se sprema započeti prometovanje na liniji potrebno je za svakog operatora podesiti razinu kapaciteta i učestalost uvedenu obvezom javne usluge, kako ukupna učestalost i kapacitet ponuđeni na svakoj liniji ne bi premašili razinu usluga koje su nužne za osiguravanje primjerene usluge.

6.   EKSKLUZIVNE KONCESIJE ZA USLUGE

| 70. | U skladu s načelima unutarnjeg tržišta, Uredbom (EZ) br. 1008/2008 nastoji se osigurati tržišno natjecanje u kontekstu obveze javnih usluga u što je moguće širem opsegu i nastoji da svaka iznimka od tog načela bude ograničena na ono što je potrebno za postizanje cilja odgovarajuće povezanosti. Ovim se režimom obično omogućava i značajnije uštede javnog novca država članica ili dotičnih lokalnih/regionalnih uprava, istodobno osiguravajući odgovarajuću povezanost. |
| --- | --- |

70.

U skladu s načelima unutarnjeg tržišta, Uredbom (EZ) br. 1008/2008 nastoji se osigurati tržišno natjecanje u kontekstu obveze javnih usluga u što je moguće širem opsegu i nastoji da svaka iznimka od tog načela bude ograničena na ono što je potrebno za postizanje cilja odgovarajuće povezanosti. Ovim se režimom obično omogućava i značajnije uštede javnog novca država članica ili dotičnih lokalnih/regionalnih uprava, istodobno osiguravajući odgovarajuću povezanost.

| 71. | Konkretno, članak 16. stavak 9. Uredbe omogućuje ograničavanje pristupa uslugama redovitog zračnog prijevoza na PSO liniji na samo jednog zračnog prijevoznika EU-a samo ako niti jedan zračni prijevoznik EU-a nije započeo niti pokazao da će u kratkom vremenskom roku započeti s trajnim redovitim zračnim prijevozom na toj liniji. U tom kontekstu, zračni prijevoznik koji će u kratkom vremenskom roku započeti s trajnim redovitim zračnim prijevozom u skladu s obvezom javnih usluga treba to jasno dokazati, što znači da se mora obvezati na osiguravanje takvih usluga u određenom vremenskom razdoblju navedenom u uvjetima obveze javne usluge u jasno definiranom i ograničenom vremenskom okviru i prihvatiti mogućnost kazne u slučaju nepoštivanja preuzete obveze. Ograničavanje režima obveze javnih usluga na samo jednog zračnog prijevoznika može se ali ne mora kombinirati s financijskom naknadom, kako je to navedeno u Uredbi (53). |
| --- | --- |

71.

Konkretno, članak 16. stavak 9. Uredbe omogućuje ograničavanje pristupa uslugama redovitog zračnog prijevoza na PSO liniji na samo jednog zračnog prijevoznika EU-a samo ako niti jedan zračni prijevoznik EU-a nije započeo niti pokazao da će u kratkom vremenskom roku započeti s trajnim redovitim zračnim prijevozom na toj liniji. U tom kontekstu, zračni prijevoznik koji će u kratkom vremenskom roku započeti s trajnim redovitim zračnim prijevozom u skladu s obvezom javnih usluga treba to jasno dokazati, što znači da se mora obvezati na osiguravanje takvih usluga u određenom vremenskom razdoblju navedenom u uvjetima obveze javne usluge u jasno definiranom i ograničenom vremenskom okviru i prihvatiti mogućnost kazne u slučaju nepoštivanja preuzete obveze. Ograničavanje režima obveze javnih usluga na samo jednog zračnog prijevoznika može se ali ne mora kombinirati s financijskom naknadom, kako je to navedeno u Uredbi (53).

6.1.   Obveza provedbe javnog natječaja

| 72. | Ekskluzivno pravo na prometovanje linijom mora se ponuditi putem javnog natječaja u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Transparentnost natječaja osigurava se njegovim objavljivanjem u Službenom listu Europske unije
   (54). |
| --- | --- |

72.

Ekskluzivno pravo na prometovanje linijom mora se ponuditi putem javnog natječaja u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Transparentnost natječaja osigurava se njegovim objavljivanjem u Službenom listu Europske unije
   (54).

| 73. | Ako prije ili tijekom natječajnog postupka zračni prijevoznik započne s redovitim zračnim prijevozom u skladu s obvezom javnih usluga ili najavi da će u kratkom roku započeti s trajnim redovitim zračnim prijevozom (55) (a pritom ne traži ekskluzivno pravo ili naknadu), natječajni postupak se mora poništiti i pristup liniji treba ostati otvoren za tržišno natjecanje (56). Točan datum kad prilika zračnog prijevoznika koji započinje ili iskazuje svoju namjeru da započne s operacijama istječe ne bi smio biti raniji od datuma zaključivanja ugovora s odabranim zračnim prijevoznikom. Zaključivanje ugovora podrazumijeva konkretne obveze obiju strana, koje sačinjavaju „ograničenje pristupa” u smislu članka 16. stavka 9. Uredbe. Međutim, država članica može dodatno odgoditi taj datum, na primjer do započinjanja operacija zračnog prijevoznika odabranog javnim natječajem. |
| --- | --- |

73.

Ako prije ili tijekom natječajnog postupka zračni prijevoznik započne s redovitim zračnim prijevozom u skladu s obvezom javnih usluga ili najavi da će u kratkom roku započeti s trajnim redovitim zračnim prijevozom (55) (a pritom ne traži ekskluzivno pravo ili naknadu), natječajni postupak se mora poništiti i pristup liniji treba ostati otvoren za tržišno natjecanje (56). Točan datum kad prilika zračnog prijevoznika koji započinje ili iskazuje svoju namjeru da započne s operacijama istječe ne bi smio biti raniji od datuma zaključivanja ugovora s odabranim zračnim prijevoznikom. Zaključivanje ugovora podrazumijeva konkretne obveze obiju strana, koje sačinjavaju „ograničenje pristupa” u smislu članka 16. stavka 9. Uredbe. Međutim, država članica može dodatno odgoditi taj datum, na primjer do započinjanja operacija zračnog prijevoznika odabranog javnim natječajem.

| 74. | Ako se natječaj odnosi na liniju pristup kojoj je već ograničen na jednog zračnog prijevoznika u skladu s člankom 16. stavkom 9., članak 17. stavak 4. Uredbe omogućuje objavu informativne obavijesti šest mjeseci prije nego što razdoblje novog ugovora započne. Glavni je cilj te prethodne obavijesti zračnim prijevoznicima zainteresiranima za prometovanje linijom bez naknade dati priliku da spriječe, u skladu s kriterijima iz članka 16. stavka 9., novo ograničenje na samo jednog zračnog prijevoznika, odabranog u skladu s člankom 16. stavkom 9. do 12. i člankom 17. Uredbe (vidjeti prethodnu točku). |
| --- | --- |

74.

Ako se natječaj odnosi na liniju pristup kojoj je već ograničen na jednog zračnog prijevoznika u skladu s člankom 16. stavkom 9., članak 17. stavak 4. Uredbe omogućuje objavu informativne obavijesti šest mjeseci prije nego što razdoblje novog ugovora započne. Glavni je cilj te prethodne obavijesti zračnim prijevoznicima zainteresiranima za prometovanje linijom bez naknade dati priliku da spriječe, u skladu s kriterijima iz članka 16. stavka 9., novo ograničenje na samo jednog zračnog prijevoznika, odabranog u skladu s člankom 16. stavkom 9. do 12. i člankom 17. Uredbe (vidjeti prethodnu točku).

6.2.   Prihvatljivost za podnošenje ponude

| 75. | U skladu s člankom 16. stavkom 9. Uredbe, samo zračni prijevoznici EU-a ili s njima asimilirani zračni prijevoznici u skladu sa zakonodavstvom EU-a mogu dobiti ekskluzivno pravo na prometovanje PSO linijom. Stoga na to imaju pravo zračni prijevoznici koji imaju važeću operativnu licenciju koju su im izdala nadležna tijela države članice ili treće zemlje na koju se primjenjuje režim naveden u Uredbi (EZ) br. 1008/2008 (npr. Norveška, Island) (57). U nastavku, radi jednostavnosti, oni se navode kao „zračni prijevoznici” ili „zračni prijevoznici EU-a”. |
| --- | --- |

75.

U skladu s člankom 16. stavkom 9. Uredbe, samo zračni prijevoznici EU-a ili s njima asimilirani zračni prijevoznici u skladu sa zakonodavstvom EU-a mogu dobiti ekskluzivno pravo na prometovanje PSO linijom. Stoga na to imaju pravo zračni prijevoznici koji imaju važeću operativnu licenciju koju su im izdala nadležna tijela države članice ili treće zemlje na koju se primjenjuje režim naveden u Uredbi (EZ) br. 1008/2008 (npr. Norveška, Island) (57). U nastavku, radi jednostavnosti, oni se navode kao „zračni prijevoznici” ili „zračni prijevoznici EU-a”.

| 76. | Uredbom se ne sprječava skupinu zračnih prijevoznika da zajednički podnesu ponudu, ali u toj ponudi zračni prijevoznici EU-a moraju navesti naziv zračnog prijevoznika/zračnih prijevoznika (ili konzorcija prijevoznika) koji će prometovati prema obvezama javnih usluga u skladu s uvjetima navedenima u natječajnoj dokumentaciji, kako bi nacionalna tijela mogla kontrolirati ispunjavanje formalnih uvjeta uključenih zračnih prijevoznika. Iako podugovaranje usluga nije zabranjeno Uredbom, u načelu država članica sama navodi hoće li dozvoliti podugovaranje ili ne i pod kojim uvjetima, pod uvjetom da se poštuje Uredba i zakonodavstvo EU-a općenito. U svakom slučaju, podugovaratelj mora također biti zračni prijevoznik EU-a. |
| --- | --- |

76.

Uredbom se ne sprječava skupinu zračnih prijevoznika da zajednički podnesu ponudu, ali u toj ponudi zračni prijevoznici EU-a moraju navesti naziv zračnog prijevoznika/zračnih prijevoznika (ili konzorcija prijevoznika) koji će prometovati prema obvezama javnih usluga u skladu s uvjetima navedenima u natječajnoj dokumentaciji, kako bi nacionalna tijela mogla kontrolirati ispunjavanje formalnih uvjeta uključenih zračnih prijevoznika. Iako podugovaranje usluga nije zabranjeno Uredbom, u načelu država članica sama navodi hoće li dozvoliti podugovaranje ili ne i pod kojim uvjetima, pod uvjetom da se poštuje Uredba i zakonodavstvo EU-a općenito. U svakom slučaju, podugovaratelj mora također biti zračni prijevoznik EU-a.

| 77. | Određenom obvezom javnih usluga može se prometovati samo ako su operativna licencija i svjedodžba zračnog prijevoznika (dalje u tekstu „AOC”) operatora u skladu sa zahtjevima te obveze javnih usluga. Tako zračni prijevoznik s takozvanom B-licencijom, reguliranom člankom 5. stavkom 3. Uredbe ne može koristiti zrakoplov koji nije zrakoplov one vrste koja je obuhvaćena tom licencijom (i AOC-om koji mu je izdan). Ovi se zahtjevi primjenjuju na zračnog prijevoznika/zračne prijevoznike koji će obavljati obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

77.

Određenom obvezom javnih usluga može se prometovati samo ako su operativna licencija i svjedodžba zračnog prijevoznika (dalje u tekstu „AOC”) operatora u skladu sa zahtjevima te obveze javnih usluga. Tako zračni prijevoznik s takozvanom B-licencijom, reguliranom člankom 5. stavkom 3. Uredbe ne može koristiti zrakoplov koji nije zrakoplov one vrste koja je obuhvaćena tom licencijom (i AOC-om koji mu je izdan). Ovi se zahtjevi primjenjuju na zračnog prijevoznika/zračne prijevoznike koji će obavljati obveze javnih usluga.

6.3.   Kriteriji za odabir

| 78. | Odabir između dostavljenih ponuda obavlja se što je prije moguće, pri čemu se u obzir uzima primjerenost usluge prijevoza, zajedno s cijenama i uvjetima, koji se mogu ponuditi korisnicima, te troškovi eventualnih naknada koje se zahtijevaju od predmetnih država članica (58). Države članice u načelu su slobodne odrediti ponder za kriterije koji se koriste u odabiru (dodjeli), primjerice pripisujući 70 % za visinu naknade, a 30 % za kvalitetu (59). Prema stajalištu Komisije ne postoji ništa što ih može spriječiti u određivanju maksimalne granice ukupnog iznosa naknade koju je potrebno platiti. Međutim, posebno je važno da se svi takvi kriteriji unaprijed utvrde u natječajnoj dokumentaciji na jasan, objektivan i transparentan način. |
| --- | --- |

78.

Odabir između dostavljenih ponuda obavlja se što je prije moguće, pri čemu se u obzir uzima primjerenost usluge prijevoza, zajedno s cijenama i uvjetima, koji se mogu ponuditi korisnicima, te troškovi eventualnih naknada koje se zahtijevaju od predmetnih država članica (58). Države članice u načelu su slobodne odrediti ponder za kriterije koji se koriste u odabiru (dodjeli), primjerice pripisujući 70 % za visinu naknade, a 30 % za kvalitetu (59). Prema stajalištu Komisije ne postoji ništa što ih može spriječiti u određivanju maksimalne granice ukupnog iznosa naknade koju je potrebno platiti. Međutim, posebno je važno da se svi takvi kriteriji unaprijed utvrde u natječajnoj dokumentaciji na jasan, objektivan i transparentan način.

6.4.   Posljedice davanja ekskluzivnog prava na prometovanje linijom

| 79. | Tijekom razdoblja ekskluzivnosti, pristup dotičnoj liniji bit će uskraćen svim zračnim prijevoznicima koji nisu zračni prijevoznik odabran putem javnog natječaja. Trajanje ekskluzivnog prava na prometovanje linijom ne može biti dulje od četiri godine; međutim, to razdoblje može trajati najdulje pet godina ako se obveza javnih usluga uvodi na pravcu prema zračnoj luci koja opslužuje najudaljeniju regiju, kako je navedeno u članku 349. i članku 355. stavku 1. UFEU-a (60). Ako se izvorni ugovor sklapa na razdoblje koje je kraće od maksimalnog razdoblja utvrđenog Uredbom (EZ) br. 1008/2008 (tj. 4 ili 5 godina) (61), tada se ugovor može obnoviti do maksimalno primjenjivog roka, pod uvjetom da je ta opcija jasno i transparentno navedena u natječajnoj dokumentaciji i ugovoru. Ako je ugovor od početka sklopljen na maksimalno razdoblje, tada je potrebno provesti novi natječaj u slučaju da država članica smatra da još uvijek postoje uvjeti kojim se to opravdava, budući da je, sukladno članku 16. stavku 9. Uredbe, stanje potrebno ponovno razmotriti. U skladu s člankom 17. stavkom 4. Uredbe, ako se natječaj odnosi na liniju kojoj je pristup već ograničen na jednog prijevoznika u skladu s člankom 16. stavkom 9. Uredbe, poziv na natječaj mora se objaviti najmanje šest mjeseci prije početka nove koncesije kako bi se mogla ocijeniti daljnja potreba ograničenog pristupa. Obnova ugovora nakon navedenog maksimalnog razdoblja nije moguća, budući da je potrebno obaviti redovito preispitivanje, što bi tržište za nove sudionike zatvorilo na predugo razdoblje. |
| --- | --- |

79.

Tijekom razdoblja ekskluzivnosti, pristup dotičnoj liniji bit će uskraćen svim zračnim prijevoznicima koji nisu zračni prijevoznik odabran putem javnog natječaja. Trajanje ekskluzivnog prava na prometovanje linijom ne može biti dulje od četiri godine; međutim, to razdoblje može trajati najdulje pet godina ako se obveza javnih usluga uvodi na pravcu prema zračnoj luci koja opslužuje najudaljeniju regiju, kako je navedeno u članku 349. i članku 355. stavku 1. UFEU-a (60). Ako se izvorni ugovor sklapa na razdoblje koje je kraće od maksimalnog razdoblja utvrđenog Uredbom (EZ) br. 1008/2008 (tj. 4 ili 5 godina) (61), tada se ugovor može obnoviti do maksimalno primjenjivog roka, pod uvjetom da je ta opcija jasno i transparentno navedena u natječajnoj dokumentaciji i ugovoru. Ako je ugovor od početka sklopljen na maksimalno razdoblje, tada je potrebno provesti novi natječaj u slučaju da država članica smatra da još uvijek postoje uvjeti kojim se to opravdava, budući da je, sukladno članku 16. stavku 9. Uredbe, stanje potrebno ponovno razmotriti. U skladu s člankom 17. stavkom 4. Uredbe, ako se natječaj odnosi na liniju kojoj je pristup već ograničen na jednog prijevoznika u skladu s člankom 16. stavkom 9. Uredbe, poziv na natječaj mora se objaviti najmanje šest mjeseci prije početka nove koncesije kako bi se mogla ocijeniti daljnja potreba ograničenog pristupa. Obnova ugovora nakon navedenog maksimalnog razdoblja nije moguća, budući da je potrebno obaviti redovito preispitivanje, što bi tržište za nove sudionike zatvorilo na predugo razdoblje.

| 80. | Zahtjev razmjernosti podrazumijeva da bi ekskluzivno pravo trebalo biti ograničeno na one usluge koje se odnose na obvezu javnih usluga. Na primjer, ako se obveza javnih usluga odnosi samo na zimsku sezonu, pristup liniji trebao bi biti slobodan tijekom ljetne sezone. U obvezi javnih usluga i u javnom natječaju trebalo bi biti jasno navedeno na koja se razdoblja i na koje usluge ta obveza i natječaj odnose. Ta je informacija ključna za zračne prijevoznike koji se javljaju na javni natječaj jer opseg ekskluzivnog prava obično značajno utječe na uvjete njihove ponude. |
| --- | --- |

80.

Zahtjev razmjernosti podrazumijeva da bi ekskluzivno pravo trebalo biti ograničeno na one usluge koje se odnose na obvezu javnih usluga. Na primjer, ako se obveza javnih usluga odnosi samo na zimsku sezonu, pristup liniji trebao bi biti slobodan tijekom ljetne sezone. U obvezi javnih usluga i u javnom natječaju trebalo bi biti jasno navedeno na koja se razdoblja i na koje usluge ta obveza i natječaj odnose. Ta je informacija ključna za zračne prijevoznike koji se javljaju na javni natječaj jer opseg ekskluzivnog prava obično značajno utječe na uvjete njihove ponude.

| 81. | Ograničenje na samo jednog zračnog prijevoznika ne bi tog zračnog prijevoznika smjelo ometati u sklapanju code-share ugovora s ostalim zračnim prijevoznicima, pod uvjetom da je to u skladu s pravilima tržišnog natjecanja. Kao što je ranije navedeno (62), dozvola sadržana u članku 15. stavku 4. Uredbe za prometovanje temeljem code-share ugovora obuhvaća i PSO linije, a u Uredbi se ne navode nikakve zabrane u tom pogledu ako je pristup takvoj liniji ograničen temeljem članka 16. stavka 9. i dalje Uredbe. |
| --- | --- |

81.

Ograničenje na samo jednog zračnog prijevoznika ne bi tog zračnog prijevoznika smjelo ometati u sklapanju code-share ugovora s ostalim zračnim prijevoznicima, pod uvjetom da je to u skladu s pravilima tržišnog natjecanja. Kao što je ranije navedeno (62), dozvola sadržana u članku 15. stavku 4. Uredbe za prometovanje temeljem code-share ugovora obuhvaća i PSO linije, a u Uredbi se ne navode nikakve zabrane u tom pogledu ako je pristup takvoj liniji ograničen temeljem članka 16. stavka 9. i dalje Uredbe.

| 82. | Osim ako u natječajnoj dokumentaciji nije navedeno drugačije, ništa u Uredbi ne može zračnog prijevoznika EU-a spriječiti da uživa svoje ekskluzivno pravo na podugovaranje dijela ili cijele usluge zračnog prijevoza s drugim zračnim prijevoznikom EU-a. Međutim, odgovornost za izvršenje ugovora ostaje na zračnom prijevozniku odabranom u natječajnom postupku. |
| --- | --- |

82.

Osim ako u natječajnoj dokumentaciji nije navedeno drugačije, ništa u Uredbi ne može zračnog prijevoznika EU-a spriječiti da uživa svoje ekskluzivno pravo na podugovaranje dijela ili cijele usluge zračnog prijevoza s drugim zračnim prijevoznikom EU-a. Međutim, odgovornost za izvršenje ugovora ostaje na zračnom prijevozniku odabranom u natječajnom postupku.

| 83. | Članak 16. stavak 9. predstavlja iznimku od načela, propisanog člankom 8., prema kojem svaki zračni prijevoznik može u svakom trenutku započeti s pružanjem usluga definiranih u obvezi javnih usluga. Ako je ekskluzivnost dodijeljena samo jednom zračnom prijevozniku na konačan način i u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i natječajnom specifikacijom, to se načelo više ne primjenjuje. |
| --- | --- |

83.

Članak 16. stavak 9. predstavlja iznimku od načela, propisanog člankom 8., prema kojem svaki zračni prijevoznik može u svakom trenutku započeti s pružanjem usluga definiranih u obvezi javnih usluga. Ako je ekskluzivnost dodijeljena samo jednom zračnom prijevozniku na konačan način i u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i natječajnom specifikacijom, to se načelo više ne primjenjuje.

6.5.   Ponovno ispitivanje obveza javnih usluga i ekskluzivnosti na kraju svakog razdoblja koncesije

| 84. | Kako je ranije navedeno, države članice trebale bi redovito ocjenjivati potrebu i prikladnost obveze javnih usluga. Naročito bi, u slučaju ograničenih (ekskluzivnih) obveza javnih usluga, stanje trebalo pregledati na kraju razdoblja koncesije (63), a daljnju potrebu za ograničenim pristupom trebalo bi ocijeniti prije početka nove koncesije (64). Općenito, cilj je tijekom razdoblja od šest mjeseci prije početka nove koncesije ocijeniti jesu li se okolnosti pod kojima je objavljen prethodni natječaj promijenile. Takvo ocjenjivanje obično uključuje iskustvo iz zadnjeg razdoblja koncesije, naročito što se tiče praćenja potražnje te pitanje mogu li se osigurati odgovarajuće usluge zračnog prijevoza bez ekskluzivnosti i/ili s promijenjenom, manje restriktivnom obvezom javnih usluga ili čak bez obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

84.

Kako je ranije navedeno, države članice trebale bi redovito ocjenjivati potrebu i prikladnost obveze javnih usluga. Naročito bi, u slučaju ograničenih (ekskluzivnih) obveza javnih usluga, stanje trebalo pregledati na kraju razdoblja koncesije (63), a daljnju potrebu za ograničenim pristupom trebalo bi ocijeniti prije početka nove koncesije (64). Općenito, cilj je tijekom razdoblja od šest mjeseci prije početka nove koncesije ocijeniti jesu li se okolnosti pod kojima je objavljen prethodni natječaj promijenile. Takvo ocjenjivanje obično uključuje iskustvo iz zadnjeg razdoblja koncesije, naročito što se tiče praćenja potražnje te pitanje mogu li se osigurati odgovarajuće usluge zračnog prijevoza bez ekskluzivnosti i/ili s promijenjenom, manje restriktivnom obvezom javnih usluga ili čak bez obveze javnih usluga.

| 85. | Razdoblje od šest mjeseci nije maksimalno razdoblje tijekom kojega Komisija daje „odobrenje” za planiranu obvezu javnih obveza. Uredbom se ne propisuje takvo odobrenje i to je razdoblje namijenjeno u druge svrhe. Naročito je ono potrebno ostalim zračnim prijevoznicima kako bi mogli iznijeti svoje prijedloge za prometovanje na PSO liniji bez ekskluzivnosti ili naknade, i u tom slučaju time bi se moglo dokazati da potreba za ograničenim pristupom više ne postoji. Ako se to ne dogodi, to bi mogao biti pokazatelj da postoji daljnja potreba za ograničenim pristupom. U svakom slučaju država članica mora prva obaviti ocjenjivanje potrebe za ograničenim pristupom, koje podliježe pregledu Komisije u skladu sa zakonodavstvom EU-a. |
| --- | --- |

85.

Razdoblje od šest mjeseci nije maksimalno razdoblje tijekom kojega Komisija daje „odobrenje” za planiranu obvezu javnih obveza. Uredbom se ne propisuje takvo odobrenje i to je razdoblje namijenjeno u druge svrhe. Naročito je ono potrebno ostalim zračnim prijevoznicima kako bi mogli iznijeti svoje prijedloge za prometovanje na PSO liniji bez ekskluzivnosti ili naknade, i u tom slučaju time bi se moglo dokazati da potreba za ograničenim pristupom više ne postoji. Ako se to ne dogodi, to bi mogao biti pokazatelj da postoji daljnja potreba za ograničenim pristupom. U svakom slučaju država članica mora prva obaviti ocjenjivanje potrebe za ograničenim pristupom, koje podliježe pregledu Komisije u skladu sa zakonodavstvom EU-a.

6.6.   Poseban slučaj: skupine linija za koje se objavljuje javni natječaj

| 86. | U načelu, države članice bi javne natječaje trebale objavljivati za svaku liniju posebno. Međutim, Uredbom se državama članicama omogućuje objava javnog natječaja za skupinu PSO linija, ali samo ako je to opravdano iz razloga operativne učinkovitosti (65). U praksi to znači dodjelu ekskluzivnosti jednom zračnom prijevozniku za skupinu PSO linija. |
| --- | --- |

86.

U načelu, države članice bi javne natječaje trebale objavljivati za svaku liniju posebno. Međutim, Uredbom se državama članicama omogućuje objava javnog natječaja za skupinu PSO linija, ali samo ako je to opravdano iz razloga operativne učinkovitosti (65). U praksi to znači dodjelu ekskluzivnosti jednom zračnom prijevozniku za skupinu PSO linija.

| 87. | Takvo okupljanje PSO linija u skupine može biti opravdano naročito kad nekoliko linija sa slabim prometom predstavlja značajne operativne komplementarnosti (npr. linije prema izoliranom arhipelagu ili unutar njega, ili prema udaljenim i rijetko naseljenim područjima ili unutar njih). |
| --- | --- |

87.

Takvo okupljanje PSO linija u skupine može biti opravdano naročito kad nekoliko linija sa slabim prometom predstavlja značajne operativne komplementarnosti (npr. linije prema izoliranom arhipelagu ili unutar njega, ili prema udaljenim i rijetko naseljenim područjima ili unutar njih).

| 88. | Razlozi za okupljanje linija u skupine moraju biti operativne prirode (npr. potreba za operativnom bazom u udaljenom području), a njihov glavni cilj ne smije biti smanjenje utjecaja na proračun države članice. U tom smislu, okupljanje u skupine profitabilnih i neprofitabilnih linija koje nemaju zajedničkih operativnih elemenata nije moguće. |
| --- | --- |

88.

Razlozi za okupljanje linija u skupine moraju biti operativne prirode (npr. potreba za operativnom bazom u udaljenom području), a njihov glavni cilj ne smije biti smanjenje utjecaja na proračun države članice. U tom smislu, okupljanje u skupine profitabilnih i neprofitabilnih linija koje nemaju zajedničkih operativnih elemenata nije moguće.

| 89. | Okupljanje linija u skupine za potrebe javnog natječaja, kako je ovdje opisano, ne smije se pomiješati s povezivanjem linija („bundling”) pri uvođenju obveze javnih usluga. Kako je opisano u gornjoj točki 28., pristup jednoj određenoj liniji ne smije ovisiti o prometovanju ostalim linijama. Jednako tako, moguće je da određene linije nisu prihvatljive za okupljanje u skupine za potrebe javnog natječaja, u kojem ih se slučaju ipak može zajedno obuhvatiti u jednom pozivu na sudjelovanje u javnom natječaju, ako je to opravdano iz razloga upravne učinkovitosti (66). |
| --- | --- |

89.

Okupljanje linija u skupine za potrebe javnog natječaja, kako je ovdje opisano, ne smije se pomiješati s povezivanjem linija („bundling”) pri uvođenju obveze javnih usluga. Kako je opisano u gornjoj točki 28., pristup jednoj određenoj liniji ne smije ovisiti o prometovanju ostalim linijama. Jednako tako, moguće je da određene linije nisu prihvatljive za okupljanje u skupine za potrebe javnog natječaja, u kojem ih se slučaju ipak može zajedno obuhvatiti u jednom pozivu na sudjelovanje u javnom natječaju, ako je to opravdano iz razloga upravne učinkovitosti (66).

7.   POSTUPCI ZA JAVNE NATJEČAJE

| 90. | Što se tiče faze prije ove objave navedene u članku 17. stavku 4. u gornjem tekstu (67), Uredbom se propisuje da dotična država članica Komisiji dostavlja potpuni tekst poziva na javni natječaj osim ako je, u skladu s člankom 16. stavkom 5. obvezu javnih usluga objavila putem obavijesti u svom nacionalnom službenom listu. U takvom se slučaju natječaj objavljuje i u nacionalnom službenom listu (68). Radi učinkovitog i brzog rješavanja, država članica trebala bi Komisiji (putem e-pošte u ranije naveden poštanski sandučić) dostaviti (na bilo kojem od službenih jezika EU-a) (69) nacrt informativne obavijesti o pozivu na javni natječaj (u elektroničkom formatu, korištenjem uobičajenih sustava za obradu) koju treba objaviti Službenom listu Europske unije na svim jezicima EU-a. Prijedlog informativne obavijesti trebao bi sadržavati informacije navedene u članku 17. stavku 5. Uredbe. Komisija je pripremila predloške koji su dostupni na internetskoj stranici CIRCABC-a, a mogu se zatražiti i izravno od Komisije. Države članice potiče se i da dostave uvjete planiranog ugovora te svih ostalih dokumenata koji se odnose na točke navedene u članku 17. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. |
| --- | --- |

90.

Što se tiče faze prije ove objave navedene u članku 17. stavku 4. u gornjem tekstu (67), Uredbom se propisuje da dotična država članica Komisiji dostavlja potpuni tekst poziva na javni natječaj osim ako je, u skladu s člankom 16. stavkom 5. obvezu javnih usluga objavila putem obavijesti u svom nacionalnom službenom listu. U takvom se slučaju natječaj objavljuje i u nacionalnom službenom listu (68). Radi učinkovitog i brzog rješavanja, država članica trebala bi Komisiji (putem e-pošte u ranije naveden poštanski sandučić) dostaviti (na bilo kojem od službenih jezika EU-a) (69) nacrt informativne obavijesti o pozivu na javni natječaj (u elektroničkom formatu, korištenjem uobičajenih sustava za obradu) koju treba objaviti Službenom listu Europske unije na svim jezicima EU-a. Prijedlog informativne obavijesti trebao bi sadržavati informacije navedene u članku 17. stavku 5. Uredbe. Komisija je pripremila predloške koji su dostupni na internetskoj stranici CIRCABC-a, a mogu se zatražiti i izravno od Komisije. Države članice potiče se i da dostave uvjete planiranog ugovora te svih ostalih dokumenata koji se odnose na točke navedene u članku 17. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

| 91. | U skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, dotične države članice obvezne su, bez odlaganja i besplatno, učiniti dostupnima sve relevantne informacije i dokumente koje strana zainteresirana za javni natječaj zatraži. Iako ne postoji obveza osiguravanja natječajne dokumentacije zainteresiranim stranama na jezicima koji nisu jezici dotične države članice, to bi moglo privući više potencijalnih ponuditelja. |
| --- | --- |

91.

U skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, dotične države članice obvezne su, bez odlaganja i besplatno, učiniti dostupnima sve relevantne informacije i dokumente koje strana zainteresirana za javni natječaj zatraži. Iako ne postoji obveza osiguravanja natječajne dokumentacije zainteresiranim stranama na jezicima koji nisu jezici dotične države članice, to bi moglo privući više potencijalnih ponuditelja.

| 92. | Javni natječaj i ugovor koji iz njega proizlazi trebali bi obuhvaćati najmanje točke navedene u članku 17. stavku 3. Uredbe. Točan format i sadržaj dokumenata određuju nadležna tijela iz države članice i Komisija za njih nema predloške. |
| --- | --- |

92.

Javni natječaj i ugovor koji iz njega proizlazi trebali bi obuhvaćati najmanje točke navedene u članku 17. stavku 3. Uredbe. Točan format i sadržaj dokumenata određuju nadležna tijela iz države članice i Komisija za njih nema predloške.

| 93. | Radi upravne učinkovitosti država članica može objaviti samo jedan natječaj koji obuhvaća različite linije (70). Rezultat natječaja može biti nekoliko zračnih prijevoznika koji će prometovati na različitim linijama, jer takav natječaj ne znači da se ponude mogu podnositi samo za sve predmetne linije zajedno. |
| --- | --- |

93.

Radi upravne učinkovitosti država članica može objaviti samo jedan natječaj koji obuhvaća različite linije (70). Rezultat natječaja može biti nekoliko zračnih prijevoznika koji će prometovati na različitim linijama, jer takav natječaj ne znači da se ponude mogu podnositi samo za sve predmetne linije zajedno.

| 94. | Rok za predaju ponuda ne smije biti kraći od dva mjeseca od dana objave informativne obavijesti (71). Datum početka razdoblja ekskluzivnosti mora biti naveden u natječajnoj dokumentaciji. Taj se datum obično poklapa s datumom početka ugovora s odabranim zračnim prijevoznikom, ali ugovor može započeti i kasnije. Ugovor i prometovanje u skladu s njim ne mogu započeti prije datuma koji je naveden kao datum početka ekskluzivnosti. |
| --- | --- |

94.

Rok za predaju ponuda ne smije biti kraći od dva mjeseca od dana objave informativne obavijesti (71). Datum početka razdoblja ekskluzivnosti mora biti naveden u natječajnoj dokumentaciji. Taj se datum obično poklapa s datumom početka ugovora s odabranim zračnim prijevoznikom, ali ugovor može započeti i kasnije. Ugovor i prometovanje u skladu s njim ne mogu započeti prije datuma koji je naveden kao datum početka ekskluzivnosti.

| 95. | U skladu s člankom 17. stavkom 4. Uredbe, ako se natječaj odnosi na liniju na kojoj je pristup već ograničen na jednog prijevoznika, natječaj se mora objaviti najmanje šest mjeseci prije početka nove koncesije. Kao što je vidljivo iz same odredbe, to minimalno razdoblje potrebno je kako bi se ispravno ocijenila daljnja potreba za ograničenim pristupom liniji (72). Kad se bliži kraj ugovora s ekskluzivnim zračnim prijevoznikom i linija ponovno postane otvorena PSO linija, moguće je objaviti i informativnu obavijest o ponovnom otvaranju linije. Međutim, novi natječaj u skladu s Uredbom jednako tako zračnim prijevoznicima omogućuje da budu informirani i da izraze svoju želju za prometovanjem bez ekskluzivnosti i naknade. |
| --- | --- |

95.

U skladu s člankom 17. stavkom 4. Uredbe, ako se natječaj odnosi na liniju na kojoj je pristup već ograničen na jednog prijevoznika, natječaj se mora objaviti najmanje šest mjeseci prije početka nove koncesije. Kao što je vidljivo iz same odredbe, to minimalno razdoblje potrebno je kako bi se ispravno ocijenila daljnja potreba za ograničenim pristupom liniji (72). Kad se bliži kraj ugovora s ekskluzivnim zračnim prijevoznikom i linija ponovno postane otvorena PSO linija, moguće je objaviti i informativnu obavijest o ponovnom otvaranju linije. Međutim, novi natječaj u skladu s Uredbom jednako tako zračnim prijevoznicima omogućuje da budu informirani i da izraze svoju želju za prometovanjem bez ekskluzivnosti i naknade.

| 96. | Država članica mora bez odlaganja Komisiju obavijestiti o rezultatima natječaja (73). Trenutačno ne postoji predložak za tu svrhu. Komisija može od države članice tražiti da u roku od mjesec dana dostavi svu relevantnu dokumentaciju koja se odnosi na izbor zračnog prijevoznika za provođenje obveze javnih usluga (74). |
| --- | --- |

96.

Država članica mora bez odlaganja Komisiju obavijestiti o rezultatima natječaja (73). Trenutačno ne postoji predložak za tu svrhu. Komisija može od države članice tražiti da u roku od mjesec dana dostavi svu relevantnu dokumentaciju koja se odnosi na izbor zračnog prijevoznika za provođenje obveze javnih usluga (74).

8.   NADOKNADA TROŠKOVA I POVEZANOST S PROPISIMA O DRŽAVNIM POTPORAMA

8.1.   Mogućnosti i iznos nadoknade troškova

| 97. | Cilj natječajnog postupka je dati ekskluzivno pravo na prometovanje PSO linijom jednom zračnom prijevozniku. U skladu s člankom 17. stavkom 8. Uredbe, dotična država članica može zračnom prijevozniku odabranom na natječaju nadoknaditi troškove nastale zbog ispunjavanja standarda koje obveza javnih usluga nalaže. Čak i kad zračni prijevoznik ponudi prometovanje linijom bez naknade, pravo na ekskluzivnost može se dodijeliti samo putem natječaja (75). |
| --- | --- |

97.

Cilj natječajnog postupka je dati ekskluzivno pravo na prometovanje PSO linijom jednom zračnom prijevozniku. U skladu s člankom 17. stavkom 8. Uredbe, dotična država članica može zračnom prijevozniku odabranom na natječaju nadoknaditi troškove nastale zbog ispunjavanja standarda koje obveza javnih usluga nalaže. Čak i kad zračni prijevoznik ponudi prometovanje linijom bez naknade, pravo na ekskluzivnost može se dodijeliti samo putem natječaja (75).

| 98. | Takva nadoknada troškova ne smije prelaziti iznos potreban za pokrivanje neto troškova nastalih pri izvršavanju svake pojedine obveze javnih usluga, uzimajući u obzir prihod iz obveze koji zadržava zračni prijevoznik te razumnu dobit (76). Izraz „razumna dobit” nije definiran Uredbom (EZ) br. 1008/2008. U kontekstu usluga od općeg gospodarskog interesa, taj je izraz definiran u članku 5. stavku 5. Odluke Komisije 2012/21/EU (77) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa”) kao stopa prinosa na kapital koju bi, tijekom čitavog razdoblja trajanja akta o ovlaštenju, zahtijevao tipičan poduzetnik koji razmišlja o tome bi li obavljao uslugu od općeg gospodarskog interesa, uzimajući u obzir pripadajući rizik. U skladu s člankom 5. stavkom 7. te Odluke, „kada pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa nije povezano sa značajnim komercijalnim ili ugovornim rizikom, naročito kada se neto troškovi nastali pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa u bitnome naknadno (ex post) nadoknađuju u potpunosti, razumna dobit ne smije premašiti zbroj relevantne stope kamatne zamjene (swap rate) i premije od 100 baznih bodova.” (78). Čini se razumnim ta načela analogno primjenjivati u kontekstu obveza javnih usluga u zračnom prijevozu iz ove Uredbe. Ako dobit premaši razumnu granicu, nadoknada troškova mogla bi potaknuti i pitanja u pogledu sukladnosti s nacionalnim zakonodavstvom o potporama. |
| --- | --- |

98.

Takva nadoknada troškova ne smije prelaziti iznos potreban za pokrivanje neto troškova nastalih pri izvršavanju svake pojedine obveze javnih usluga, uzimajući u obzir prihod iz obveze koji zadržava zračni prijevoznik te razumnu dobit (76). Izraz „razumna dobit” nije definiran Uredbom (EZ) br. 1008/2008. U kontekstu usluga od općeg gospodarskog interesa, taj je izraz definiran u članku 5. stavku 5. Odluke Komisije 2012/21/EU (77) (dalje u tekstu: „Odluka o uslugama od općeg gospodarskog interesa”) kao stopa prinosa na kapital koju bi, tijekom čitavog razdoblja trajanja akta o ovlaštenju, zahtijevao tipičan poduzetnik koji razmišlja o tome bi li obavljao uslugu od općeg gospodarskog interesa, uzimajući u obzir pripadajući rizik. U skladu s člankom 5. stavkom 7. te Odluke, „kada pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa nije povezano sa značajnim komercijalnim ili ugovornim rizikom, naročito kada se neto troškovi nastali pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa u bitnome naknadno (ex post) nadoknađuju u potpunosti, razumna dobit ne smije premašiti zbroj relevantne stope kamatne zamjene (swap rate) i premije od 100 baznih bodova.” (78). Čini se razumnim ta načela analogno primjenjivati u kontekstu obveza javnih usluga u zračnom prijevozu iz ove Uredbe. Ako dobit premaši razumnu granicu, nadoknada troškova mogla bi potaknuti i pitanja u pogledu sukladnosti s nacionalnim zakonodavstvom o potporama.

| 99. | Iznos naknade koja se plaća zračnom prijevozniku trebalo bi izračunati na temelju stvarno nastalih troškova i prihoda od prometovanja linijom, čiju evidenciju vodi zračni prijevoznik. Kako bi izračun bio transparentan i mogao se provjeriti, zračni prijevoznik mora imati dovoljno detaljan računovodstveni sustav koji omogućuje izračun troškova i prihoda koji pripadaju predmetnoj PSO liniji. U svakom slučaju, nadoknada troškova ograničena je na iznos naveden u natječaju. |
| --- | --- |

99.

Iznos naknade koja se plaća zračnom prijevozniku trebalo bi izračunati na temelju stvarno nastalih troškova i prihoda od prometovanja linijom, čiju evidenciju vodi zračni prijevoznik. Kako bi izračun bio transparentan i mogao se provjeriti, zračni prijevoznik mora imati dovoljno detaljan računovodstveni sustav koji omogućuje izračun troškova i prihoda koji pripadaju predmetnoj PSO liniji. U svakom slučaju, nadoknada troškova ograničena je na iznos naveden u natječaju.

8.2.   Povezanost s propisima o državnim potporama

| 100. | Prije svega treba imati na umu da se ocjenjivanje državnih potpora odvija odvojeno od ocjenjivanja iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Međutim, ako zahtjevi iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008 nisu ispunjeni, primjerice što se tiče definiranja obveze javnih usluga i kad se s takvom obvezom javnih usluga povezuje financijska naknada, zahtjevi sadržani u propisima o državnim potporama također nisu ispunjeni. Iako dotične službe Komisije blisko surađuju kod ocjenjivanja PSO shema, važno je naglasiti da su obavijesti o državnim potporama, tamo gdje su potrebne (79), odvojene od obavijesti o PSO shemi dostavljene Komisiji; na upravnoj razini, potonje obrađuje DG MOVE dok, tamo gdje je to potrebno, obavijesti o državnim potporama obrađuje Komisijina Glavna uprava za tržišno natjecanje (poznata kao „DG COMP”). Oba skupa pravila i postupaka treba poštovati, a pritužbe Komisiji moguće su za oba. |
| --- | --- |

100.

Prije svega treba imati na umu da se ocjenjivanje državnih potpora odvija odvojeno od ocjenjivanja iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Međutim, ako zahtjevi iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008 nisu ispunjeni, primjerice što se tiče definiranja obveze javnih usluga i kad se s takvom obvezom javnih usluga povezuje financijska naknada, zahtjevi sadržani u propisima o državnim potporama također nisu ispunjeni. Iako dotične službe Komisije blisko surađuju kod ocjenjivanja PSO shema, važno je naglasiti da su obavijesti o državnim potporama, tamo gdje su potrebne (79), odvojene od obavijesti o PSO shemi dostavljene Komisiji; na upravnoj razini, potonje obrađuje DG MOVE dok, tamo gdje je to potrebno, obavijesti o državnim potporama obrađuje Komisijina Glavna uprava za tržišno natjecanje (poznata kao „DG COMP”). Oba skupa pravila i postupaka treba poštovati, a pritužbe Komisiji moguće su za oba.

8.2.1.   Dodijeljene javne subvencije za obavljanje obveze javne usluge

| 101. | Uredba se na jednak način primjenjuje bilo da se naknada odobrava ili ne. Međutim, ako se dodijeli naknada za obveze javne usluge, to se mora učiniti u skladu s pravilima o državnim potporama iz Ugovora (čl. 107.–109. UFEU-a) kako ih tumači Sud Europske unije i s pravilima sadržanima u instrumentima Komisije kojima se uređuje pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SGEI). Ti su instrumenti Komisije sljedeći:






  (a) | Komunikacija (80) u kojoj su objašnjeni ključni koncepti na kojima se temelji primjena pravila o državnim potporama na naknade za obavljanje javnih usluga te uvjeti (tzv. „kriteriji Altmark (81)”; vidjeti sljedeće poglavlje) prema kojima naknada za javne usluge ne predstavlja državnu potporu; |
| --- | --- | --- |

101.

Uredba se na jednak način primjenjuje bilo da se naknada odobrava ili ne. Međutim, ako se dodijeli naknada za obveze javne usluge, to se mora učiniti u skladu s pravilima o državnim potporama iz Ugovora (čl. 107.–109. UFEU-a) kako ih tumači Sud Europske unije i s pravilima sadržanima u instrumentima Komisije kojima se uređuje pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SGEI). Ti su instrumenti Komisije sljedeći:

(a)

Komunikacija (80) u kojoj su objašnjeni ključni koncepti na kojima se temelji primjena pravila o državnim potporama na naknade za obavljanje javnih usluga te uvjeti (tzv. „kriteriji Altmark (81)”; vidjeti sljedeće poglavlje) prema kojima naknada za javne usluge ne predstavlja državnu potporu;

| (b) | Uredba Komisije (EU) br. 360/2012 o potporama de minimis za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (dalje u tekstu: Uredba (EU) br. 360/2012) (82), kojom se regulira da naknada za javne usluge u iznosu koji ne premašuje 500 000 EUR u razdoblju od tri fiskalne godine, nije državna potpora, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti navedeni u toj Uredbi; |
| --- | --- |

(b)

Uredba Komisije (EU) br. 360/2012 o potporama de minimis za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (dalje u tekstu: Uredba (EU) br. 360/2012) (82), kojom se regulira da naknada za javne usluge u iznosu koji ne premašuje 500 000 EUR u razdoblju od tri fiskalne godine, nije državna potpora, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti navedeni u toj Uredbi;

| (c) | Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa u kojoj su utvrđeni uvjeti pod kojima je državna potpora u obliku naknade za obavljanje javne usluge u skladu s unutarnjim tržištem i izuzeta od obveze prijave; Ta Odluka obuhvaća naknadu za obveze javnih usluga koja se daje zračnim prijevoznicima za zračne veze s otocima gdje prosječan godišnji promet ne premašuje 300 000 putnika i koja je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008; |
| --- | --- |

(c)

Odluka o uslugama od općega gospodarskog interesa u kojoj su utvrđeni uvjeti pod kojima je državna potpora u obliku naknade za obavljanje javne usluge u skladu s unutarnjim tržištem i izuzeta od obveze prijave; Ta Odluka obuhvaća naknadu za obveze javnih usluga koja se daje zračnim prijevoznicima za zračne veze s otocima gdje prosječan godišnji promet ne premašuje 300 000 putnika i koja je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008;

| (d) | Komunikacija o okviru za državne potpore u obliku naknade za obavljanje javne usluge (83) (dalje u tekstu: „Okvir SGEI”) kojim se utvrđuju uvjeti pod kojima Komisija može utvrditi da je naknada koja podliježe uvjetu obavještavanja (84) u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a; |
| --- | --- |

(d)

Komunikacija o okviru za državne potpore u obliku naknade za obavljanje javne usluge (83) (dalje u tekstu: „Okvir SGEI”) kojim se utvrđuju uvjeti pod kojima Komisija može utvrditi da je naknada koja podliježe uvjetu obavještavanja (84) u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a;

| (e) | Komisijin vodič za primjenu propisa EU-a o državnim potporama, javnoj nabavi i unutarnjem tržištu na usluge od općeg gospodarskog interesa, a osobito na socijalne usluge od općeg interesa (85), koji sadrži i daljnje upute o primjeni propisa o uslugama od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(e)

Komisijin vodič za primjenu propisa EU-a o državnim potporama, javnoj nabavi i unutarnjem tržištu na usluge od općeg gospodarskog interesa, a osobito na socijalne usluge od općeg interesa (85), koji sadrži i daljnje upute o primjeni propisa o uslugama od općeg gospodarskog interesa.

8.2.2.   Kriteriji Altmark

| 102. | U presudi u slučaju Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), Europski sud je smatrao da naknada za javnu uslugu ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. UFEU-a pod uvjetom da su kumulativno ispunjena sljedeća četiri kriterija:






  1. | poduzeću koje prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno definirane; |
| --- | --- | --- |

102.

U presudi u slučaju Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), Europski sud je smatrao da naknada za javnu uslugu ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. UFEU-a pod uvjetom da su kumulativno ispunjena sljedeća četiri kriterija:

1.

poduzeću koje prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno definirane;

| 2. | parametri na temelju kojih se nadoknada izračunava moraju biti prethodno utvrđeni na nepristran i transparentan način; |
| --- | --- |

2.

parametri na temelju kojih se nadoknada izračunava moraju biti prethodno utvrđeni na nepristran i transparentan način;

| 3. | naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršavanju obveza javnih usluga, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit; |
| --- | --- |

3.

naknada ne smije premašiti iznos neophodan za pokrivanje svih ili dijela troškova koji su nastali pri izvršavanju obveza javnih usluga, uzimajući u obzir relevantne prihode i razumnu dobit;

| 4. | ako poduzetnik zadužen za izvršenje obveze pružanja javne usluge u konkretnom slučaju nije odabran putem postupka javnog natječaja kojim se omogućuje odabir ponuditelja koji je sposoban te usluge pružiti po najnižoj cijeni za zajednicu, razinu potrebne naknade mora se utvrditi na temelju analize troškova koje bi snosio tipičan poduzetnik koji ima dobru upravu i odgovarajuća potrebna prijevozna sredstva. |
| --- | --- |

4.

ako poduzetnik zadužen za izvršenje obveze pružanja javne usluge u konkretnom slučaju nije odabran putem postupka javnog natječaja kojim se omogućuje odabir ponuditelja koji je sposoban te usluge pružiti po najnižoj cijeni za zajednicu, razinu potrebne naknade mora se utvrditi na temelju analize troškova koje bi snosio tipičan poduzetnik koji ima dobru upravu i odgovarajuća potrebna prijevozna sredstva.

| 103. | Ako su ta četiri kriterija ispunjena, naknada za obavljanje obveze javne usluge ne smatra se državnom potporom i obavješćivanje Komisije o državnoj potpori u ovom slučaju nije potrebno (međutim, kao što je spomenuto ranije, obavijest i uvjeti o objavljivanju koje propisuje Uredba (EZ) br. 1008/2008 primjenjuju se i dalje) (86). Ocjenjivanje ispunjava li naknada ta četiri kriterija prema članku 17. stavku 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 prvenstveno je obveza nadležnih nacionalnih tijela. |
| --- | --- |

103.

Ako su ta četiri kriterija ispunjena, naknada za obavljanje obveze javne usluge ne smatra se državnom potporom i obavješćivanje Komisije o državnoj potpori u ovom slučaju nije potrebno (međutim, kao što je spomenuto ranije, obavijest i uvjeti o objavljivanju koje propisuje Uredba (EZ) br. 1008/2008 primjenjuju se i dalje) (86). Ocjenjivanje ispunjava li naknada ta četiri kriterija prema članku 17. stavku 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 prvenstveno je obveza nadležnih nacionalnih tijela.

| 104. | Odredbe Uredbe (EZ) br. 1008/2008 temelje se na ranije navedenim kriterijima: članak 17. stavak 3. točka (a) obuhvaća prvi kriterij Altmark, članak 17. stavak 3. točka (e) drugi, članak 17. stavak 8. treći, a što se tiče četvrtog kriterija Altmark, članak 16. stavak 10. propisuje primjenu postupka javnog natječaja. Iako članak 16. stavak 10. ne propisuje natječajni postupak detaljnije, u skladu s presudom u predmetu Altmark, odabrani postupak trebao bi osigurati pružanje usluge s najmanje troška za zajednicu. Stoga, kad se primjenjuje četvrti kriterij Altmark, ako je u natječajnom postupku podnesena samo jedna ponuda, ne može se obično pretpostaviti da je taj kriterij zadovoljen, osim ako i. postoje iznimno jaki zaštitni mehanizmi u okviru postupka kako je osmišljen, i ti zaštitni mehanizmi osiguravaju pružanje usluge uz najmanji trošak za zajednicu ili ii. dotična država članica na drugi način potvrdi da rezultat odgovara najnižem trošku za zajednicu. To znači da ako su uvjeti Uredbe (EZ) br. 1008/2008 zadovoljeni, u skladu s ranije navedenim objašnjenjima, u načelu se može smatrati da državne potpore nema. |
| --- | --- |

104.

Odredbe Uredbe (EZ) br. 1008/2008 temelje se na ranije navedenim kriterijima: članak 17. stavak 3. točka (a) obuhvaća prvi kriterij Altmark, članak 17. stavak 3. točka (e) drugi, članak 17. stavak 8. treći, a što se tiče četvrtog kriterija Altmark, članak 16. stavak 10. propisuje primjenu postupka javnog natječaja. Iako članak 16. stavak 10. ne propisuje natječajni postupak detaljnije, u skladu s presudom u predmetu Altmark, odabrani postupak trebao bi osigurati pružanje usluge s najmanje troška za zajednicu. Stoga, kad se primjenjuje četvrti kriterij Altmark, ako je u natječajnom postupku podnesena samo jedna ponuda, ne može se obično pretpostaviti da je taj kriterij zadovoljen, osim ako i. postoje iznimno jaki zaštitni mehanizmi u okviru postupka kako je osmišljen, i ti zaštitni mehanizmi osiguravaju pružanje usluge uz najmanji trošak za zajednicu ili ii. dotična država članica na drugi način potvrdi da rezultat odgovara najnižem trošku za zajednicu. To znači da ako su uvjeti Uredbe (EZ) br. 1008/2008 zadovoljeni, u skladu s ranije navedenim objašnjenjima, u načelu se može smatrati da državne potpore nema.

| 105. | U slučaju da se ne može isključiti mogućnost da, u skladu s kriterijima utvrđenima u slučaju Altmark, postoji državna potpora, dotična država članica trebala bi na neki drugi način osigurati poštivanje propisa o državnim potporama Takav slučaj može, primjerice, nastati kada je u iznimnim uvjetima predviđenima člankom 16. stavkom 12. Uredbe, zračni prijevoznik odabran međusobnim dogovorom tijela države članice i zračnog prijevoznika, a da otvoreni postupak javnog natječaja nije bio proveden. U takvim bi slučajevima država članica trebala provjeriti smatra li se iznos naknade državnom potporom na temelju kriterija Altmark ili Uredbe (EU) br. 360/2012. U suprotnom, moguće je da je potpora sukladna s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom SGEI, i u tom slučaju nije potrebna nikakva obavijest, ili je obavijest potrebna no Komisija je može proglasiti usklađenom temeljem odredbi članka 106. stavka 2. UFEU-a ako su ispunjeni uvjeti Okvira SGEI. |
| --- | --- |

105.

U slučaju da se ne može isključiti mogućnost da, u skladu s kriterijima utvrđenima u slučaju Altmark, postoji državna potpora, dotična država članica trebala bi na neki drugi način osigurati poštivanje propisa o državnim potporama Takav slučaj može, primjerice, nastati kada je u iznimnim uvjetima predviđenima člankom 16. stavkom 12. Uredbe, zračni prijevoznik odabran međusobnim dogovorom tijela države članice i zračnog prijevoznika, a da otvoreni postupak javnog natječaja nije bio proveden. U takvim bi slučajevima država članica trebala provjeriti smatra li se iznos naknade državnom potporom na temelju kriterija Altmark ili Uredbe (EU) br. 360/2012. U suprotnom, moguće je da je potpora sukladna s unutarnjim tržištem u skladu s Odlukom SGEI, i u tom slučaju nije potrebna nikakva obavijest, ili je obavijest potrebna no Komisija je može proglasiti usklađenom temeljem odredbi članka 106. stavka 2. UFEU-a ako su ispunjeni uvjeti Okvira SGEI.

9.   POSTUPAK U IZNIMNIM SLUČAJEVIMA

| 106. | Tijekom važenja ekskluzivne koncesije zračni prijevoznik EU-a koji je odabran u postupku javnog natječaja možda će biti prisiljen naglo prekinuti pružanje usluga, primjerice zbog financijske insolventnosti. U tim okolnostima, kad je potrebno, članak 16. stavak 12. Uredbe dopušta postupak za iznimne slučajeve kako bi se izbjegao prekid dotičnih usluga zračnog prijevoza. Postupak se primjenjuje samo u slučaju naglog i neočekivanog prekida usluga zračnog prijevoza na PSO liniji na kojoj usluge već obavlja zračni prijevoznik odabran putem javnog natječaja. Ne primjenjuje se kad postupci za promjenu obveze javnih usluga ili obnova natječaja traju neočekivano dugo (87). |
| --- | --- |

106.

Tijekom važenja ekskluzivne koncesije zračni prijevoznik EU-a koji je odabran u postupku javnog natječaja možda će biti prisiljen naglo prekinuti pružanje usluga, primjerice zbog financijske insolventnosti. U tim okolnostima, kad je potrebno, članak 16. stavak 12. Uredbe dopušta postupak za iznimne slučajeve kako bi se izbjegao prekid dotičnih usluga zračnog prijevoza. Postupak se primjenjuje samo u slučaju naglog i neočekivanog prekida usluga zračnog prijevoza na PSO liniji na kojoj usluge već obavlja zračni prijevoznik odabran putem javnog natječaja. Ne primjenjuje se kad postupci za promjenu obveze javnih usluga ili obnova natječaja traju neočekivano dugo (87).

| 107. | Postupak za iznimne slučajeve ne može se, između ostaloga, primjenjivati u sljedećim situacijama:






  — | zračni prijevoznik je prometovao linijom bez ekskluzivnosti (otvorena obveza javnih usluga), |
| --- | --- | --- |

107.

Postupak za iznimne slučajeve ne može se, između ostaloga, primjenjivati u sljedećim situacijama:

—

zračni prijevoznik je prometovao linijom bez ekskluzivnosti (otvorena obveza javnih usluga),

| — | prekid usluga zračnog prometa nastupio je zbog završetka važenja ugovora (jer se takav prekid usluga može predvidjeti pa stoga nije nagli). Novi javni natječaj treba biti objavljen najmanje šest mjeseci prije početka novog razdoblja koncesije, |
| --- | --- |

—

prekid usluga zračnog prometa nastupio je zbog završetka važenja ugovora (jer se takav prekid usluga može predvidjeti pa stoga nije nagli). Novi javni natječaj treba biti objavljen najmanje šest mjeseci prije početka novog razdoblja koncesije,

| — | prekid usluga zračnog prijevoza slijedi nakon prethodne obavijesti koju je zračni prijevoznik objavio najmanje šest mjeseci unaprijed (prekid usluga nije iznenadan niti nepredvidiv i postoji dovoljno vremena za objavu novog natječaja te nije potrebno primijeniti postupak za iznimne slučajeve) (88). |
| --- | --- |

—

prekid usluga zračnog prijevoza slijedi nakon prethodne obavijesti koju je zračni prijevoznik objavio najmanje šest mjeseci unaprijed (prekid usluga nije iznenadan niti nepredvidiv i postoji dovoljno vremena za objavu novog natječaja te nije potrebno primijeniti postupak za iznimne slučajeve) (88).

| 108. | U slučaju naglog prekida usluga od strane zračnog prijevoznika odabranog u skladu s ranije navedenim natječajnim postupkom, država članica može za obavljanje obveze javnih usluga odabrati drugog zračnog prijevoznika EU-a za razdoblje od najviše sedam mjeseci ako je iznos naknade u skladu s odredbama članka 17. stavka 8. Uredbe (89) i ako se odabir novog zračnog prijevoznik vrši između zračnih prijevoznika EU-a u skladu s načelima transparentnosti i nediskriminacije. Uz to, potrebno je odmah objaviti i novi natječaj za razdoblje redovitog ugovora, koje se predlaže kombiniranjem vremenskih ograničenja obrazloženih u nastavku. |
| --- | --- |

108.

U slučaju naglog prekida usluga od strane zračnog prijevoznika odabranog u skladu s ranije navedenim natječajnim postupkom, država članica može za obavljanje obveze javnih usluga odabrati drugog zračnog prijevoznika EU-a za razdoblje od najviše sedam mjeseci ako je iznos naknade u skladu s odredbama članka 17. stavka 8. Uredbe (89) i ako se odabir novog zračnog prijevoznik vrši između zračnih prijevoznika EU-a u skladu s načelima transparentnosti i nediskriminacije. Uz to, potrebno je odmah objaviti i novi natječaj za razdoblje redovitog ugovora, koje se predlaže kombiniranjem vremenskih ograničenja obrazloženih u nastavku.

| 109. | Razdoblje od sedam mjeseci računa se od početka prometovanja novoodabranog zračnog prijevoznika. To se razdoblje ne može obnoviti. Uz to, budući da je svrha natječaja obnova postojećeg ekskluzivnog prava, natječaj treba biti objavljen najmanje šest mjeseci unaprijed, u skladu sa člankom 17. stavkom 4. Uredbe. |
| --- | --- |

109.

Razdoblje od sedam mjeseci računa se od početka prometovanja novoodabranog zračnog prijevoznika. To se razdoblje ne može obnoviti. Uz to, budući da je svrha natječaja obnova postojećeg ekskluzivnog prava, natječaj treba biti objavljen najmanje šest mjeseci unaprijed, u skladu sa člankom 17. stavkom 4. Uredbe.

| 110. | U odabiru zračnog prijevoznika potrebno je poštivati načela transparentnosti i nediskriminacije i u obzir uzeti specifične okolnosti. Tako se postupak za iznimne slučajeve primjenjuje kada nema dovoljno vremena za formalnu objavu natječaja jer se novi zračni prijevoznik mora hitno pronaći. Ipak, tijela bi trebala, što je prije moguće, kontaktirati nekoliko zračnih prijevoznika zainteresiranih za prometovanje dotičnom linijom. To obično mogu biti zračni prijevoznici koji su već aktivni u regiji i/ili su sudjelovali u posljednjem natječaju. |
| --- | --- |

110.

U odabiru zračnog prijevoznika potrebno je poštivati načela transparentnosti i nediskriminacije i u obzir uzeti specifične okolnosti. Tako se postupak za iznimne slučajeve primjenjuje kada nema dovoljno vremena za formalnu objavu natječaja jer se novi zračni prijevoznik mora hitno pronaći. Ipak, tijela bi trebala, što je prije moguće, kontaktirati nekoliko zračnih prijevoznika zainteresiranih za prometovanje dotičnom linijom. To obično mogu biti zračni prijevoznici koji su već aktivni u regiji i/ili su sudjelovali u posljednjem natječaju.

| 111. | Dotična država članica obvezna je bez odlaganja Komisiju i ostale države članice obavijestiti o postupku u iznimnom slučaju i razlozima za takav slučaj (90). Preporučuje se da država članica Komisiju obavijesti i o svim kontaktima s ostalim zračnim prijevoznicima te o rezultatima tih kontakata. Komisija može organizirati i objavljivanje obavijesti u Službenom listu Europske unije, iako se takva objava ne zahtijeva u slučaju postupka u iznimnim slučajevima. |
| --- | --- |

111.

Dotična država članica obvezna je bez odlaganja Komisiju i ostale države članice obavijestiti o postupku u iznimnom slučaju i razlozima za takav slučaj (90). Preporučuje se da država članica Komisiju obavijesti i o svim kontaktima s ostalim zračnim prijevoznicima te o rezultatima tih kontakata. Komisija može organizirati i objavljivanje obavijesti u Službenom listu Europske unije, iako se takva objava ne zahtijeva u slučaju postupka u iznimnim slučajevima.

| 112. | Komisija može, na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu, a u skladu s relevantnim savjetodavnim postupkom, obustaviti postupak za iznimni slučaj ako nakon procjene smatra da on ne ispunjava zahtjeve za postupak u iznimnim slučajevima iz u Uredbe ili ako je on na bilo koji drugi način u suprotnosti sa zakonodavstvom EU-a (91). |
| --- | --- |

112.

Komisija može, na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu, a u skladu s relevantnim savjetodavnim postupkom, obustaviti postupak za iznimni slučaj ako nakon procjene smatra da on ne ispunjava zahtjeve za postupak u iznimnim slučajevima iz u Uredbe ili ako je on na bilo koji drugi način u suprotnosti sa zakonodavstvom EU-a (91).

10.   POSTUPCI NATJEČAJA ZA OBVEZU JAVNIH USLUGA I POVEZANOST S PROPISIMA O JAVNOJ NABAVI

| 113. | Kod objavljivanja natječaja za nabavu usluga zračnog prijevoza uvijek je potrebno primjenjivati postupke propisane Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Kada nadležno tijelo države članice sklapa ugovor o obavljanju javne usluge, mora poštovati primjenjiva pravila o nabavi. Dana 26. veljače 2014. Europski parlament i Vijeće donijeli su direktive 2014/24/EU i 2014/25/EU (92) (dalje u tekstu ”direktive 2014/24/EU i 2014/25/EU”), kojima se reguliraju ugovori o javnim uslugama. |
| --- | --- |

113.

Kod objavljivanja natječaja za nabavu usluga zračnog prijevoza uvijek je potrebno primjenjivati postupke propisane Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Kada nadležno tijelo države članice sklapa ugovor o obavljanju javne usluge, mora poštovati primjenjiva pravila o nabavi. Dana 26. veljače 2014. Europski parlament i Vijeće donijeli su direktive 2014/24/EU i 2014/25/EU (92) (dalje u tekstu ”direktive 2014/24/EU i 2014/25/EU”), kojima se reguliraju ugovori o javnim uslugama.

| 114. | Istog dana, Europski parlament i Vijeće donijeli su novu Direktivu 2014/23/EU o dodjeli ugovorâ o koncesiji (93) (dalje u tekstu ”Direktiva 2014/23/EU”) i prema iskustvima Komisije, većinu ugovora dodijeljenih primjenom članka 17. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 čine „koncesije za usluge” u smislu te nove Direktive. Naime, takvim ugovorom nadležno tijelo povjerava pružanje usluge zračnog prijevoza jednom zračnom prijevozniku na određeno vrijeme. Zračni prijevoznik dužan je pružati uslugu prijevoza utvrđenu ugovorom, obično za financijsku naknadu nadležnog tijela (94). Zračni prijevoznik u načelu snosi poslovni rizik (ako to nije slučaj, taj se ugovor u načelu smatra javnim ugovorom u smislu direktiva 2014/24/EU i 2014/25/EU), koji obuhvaća rizik povezan s potražnjom za njegovim uslugama prijevoza, budući da nadležna tijela u ugovoru obično ne jamče da će zračni prijevoznik povratiti sva ulaganja ili pokriti troškove nastale prilikom izvršavanja svojih ugovornih obveza (95). Kvalificiranje koncesije važno je, budući da se u članku 10. stavku 3. Direktive 2014/23/EU o dodjeli ugovora o koncesiji izričito navodi da se on ne primjenjuje na koncesije za usluge zračnog prijevoza temeljene na izdavanju operativne licencije u smislu Uredbe (EZ) br. 1008/2008. U rijetkim slučajevima, tamo gdje se dogovor može okvalificirati kao ugovor o obavljanju javne usluge koji je obuhvaćen Direktivom 2014/24/EU ili Direktiva 2014/25/EU, ovisno o slučaju, odgovarajuća Direktiva primjenjuje se istodobno s Uredbom (EZ) br. 1008/2008, a potonja, kao lex specialis, ima prednost u slučaju da su im odredbe u koliziji. |
| --- | --- |

114.

Istog dana, Europski parlament i Vijeće donijeli su novu Direktivu 2014/23/EU o dodjeli ugovorâ o koncesiji (93) (dalje u tekstu ”Direktiva 2014/23/EU”) i prema iskustvima Komisije, većinu ugovora dodijeljenih primjenom članka 17. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 čine „koncesije za usluge” u smislu te nove Direktive. Naime, takvim ugovorom nadležno tijelo povjerava pružanje usluge zračnog prijevoza jednom zračnom prijevozniku na određeno vrijeme. Zračni prijevoznik dužan je pružati uslugu prijevoza utvrđenu ugovorom, obično za financijsku naknadu nadležnog tijela (94). Zračni prijevoznik u načelu snosi poslovni rizik (ako to nije slučaj, taj se ugovor u načelu smatra javnim ugovorom u smislu direktiva 2014/24/EU i 2014/25/EU), koji obuhvaća rizik povezan s potražnjom za njegovim uslugama prijevoza, budući da nadležna tijela u ugovoru obično ne jamče da će zračni prijevoznik povratiti sva ulaganja ili pokriti troškove nastale prilikom izvršavanja svojih ugovornih obveza (95). Kvalificiranje koncesije važno je, budući da se u članku 10. stavku 3. Direktive 2014/23/EU o dodjeli ugovora o koncesiji izričito navodi da se on ne primjenjuje na koncesije za usluge zračnog prijevoza temeljene na izdavanju operativne licencije u smislu Uredbe (EZ) br. 1008/2008. U rijetkim slučajevima, tamo gdje se dogovor može okvalificirati kao ugovor o obavljanju javne usluge koji je obuhvaćen Direktivom 2014/24/EU ili Direktiva 2014/25/EU, ovisno o slučaju, odgovarajuća Direktiva primjenjuje se istodobno s Uredbom (EZ) br. 1008/2008, a potonja, kao lex specialis, ima prednost u slučaju da su im odredbe u koliziji.

11.   OVLASTI KOMISIJE ZA ISTRAGU I DONOŠENJE ODLUKA

| 115. | Države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale da se učinkovito i što je prije moguće mogu pregledati sve odluke (uključujući i odluke o dodjeli) obveza javnih usluga, ako se sumnja na kršenje zakonodavstva EU-a ili nacionalnih propisa kojima se provodi zakonodavstvo EU-a (96). |
| --- | --- |

115.

Države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale da se učinkovito i što je prije moguće mogu pregledati sve odluke (uključujući i odluke o dodjeli) obveza javnih usluga, ako se sumnja na kršenje zakonodavstva EU-a ili nacionalnih propisa kojima se provodi zakonodavstvo EU-a (96).

| 116. | U skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe, Komisija može od države članice zatražiti da u roku od dva mjeseca dostavi dokument s obrazloženjem o opravdanosti obveze javnih usluga i njezinoj sukladnosti s kriterijima navedenima u članku 16., analizu gospodarstva regije, analizu razmjernosti planiranih obveza i ciljeva gospodarskog razvoja i na kraju analizu postojećih usluga zračnog prijevoza, ako postoje, kao i ostalih dostupnih prijevoznih sredstava koja bi se mogla smatrati zamjenom za planirano uvođenje obveze. Pravo na dobivanje dokumenata i analiza navedenih u članku 18. stavku 1. točkama (a) do (d) Komisiji omogućuje da se informira o obvezi javnih usluga i njezinoj opravdanosti. Ti dokumenti koje izrađuje dotična država članica mogu razjašnjavati i pozadinu uvođenja obveze javnih usluga i njezinu primjerenost u smislu Uredbe. |
| --- | --- |

116.

U skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe, Komisija može od države članice zatražiti da u roku od dva mjeseca dostavi dokument s obrazloženjem o opravdanosti obveze javnih usluga i njezinoj sukladnosti s kriterijima navedenima u članku 16., analizu gospodarstva regije, analizu razmjernosti planiranih obveza i ciljeva gospodarskog razvoja i na kraju analizu postojećih usluga zračnog prijevoza, ako postoje, kao i ostalih dostupnih prijevoznih sredstava koja bi se mogla smatrati zamjenom za planirano uvođenje obveze. Pravo na dobivanje dokumenata i analiza navedenih u članku 18. stavku 1. točkama (a) do (d) Komisiji omogućuje da se informira o obvezi javnih usluga i njezinoj opravdanosti. Ti dokumenti koje izrađuje dotična država članica mogu razjašnjavati i pozadinu uvođenja obveze javnih usluga i njezinu primjerenost u smislu Uredbe.

| 117. | Komisija se obvezuje na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu provesti istragu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe. |
| --- | --- |

117.

Komisija se obvezuje na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu provesti istragu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe.

| 118. | U skladu s člankom 18. stavkom 2., Komisija se obvezuje (97), na temelju svih relevantnih čimbenika, donijeti odluku o tome hoće li se odredbe članaka 16. i 17. i dalje primjenjivati na dotičnu liniju. Cilj je osigurati pravilnu primjenu propisa relevantnih za uvođenje obveze javnih usluga kao takve, za ograničavanje pristupa u skladu s člankom 16. stavkom 9. i za visinu odobrene naknade. |
| --- | --- |

118.

U skladu s člankom 18. stavkom 2., Komisija se obvezuje (97), na temelju svih relevantnih čimbenika, donijeti odluku o tome hoće li se odredbe članaka 16. i 17. i dalje primjenjivati na dotičnu liniju. Cilj je osigurati pravilnu primjenu propisa relevantnih za uvođenje obveze javnih usluga kao takve, za ograničavanje pristupa u skladu s člankom 16. stavkom 9. i za visinu odobrene naknade.

---

(1)  SL L 293, 31.10.2008., str. 3.

(2)  COM(2015) 598 final od 7.12.2015.

(3)  InterVISTAS, 2015., Economic Impact of European Airports – A Critical Catalyst to Economic Growth (Gospodarski učinak europskih zračnih luka – ključni katalizator gospodarskog razvoja); PwC, 2013., Econometric analysis to develop evidence on the links between aviation and the economy (Ekonometrijska analiza za izradu dokaza o povezanosti zračnog prijevoza i gospodarstva); IATA, 2007., Aviation Economic Benefits - Measuring the economic rate of return on investment in the aviation industry (Koristi zračnog prijevoza za gospodarstvo – mjerenje ekonomske stope povrata od ulaganja industriji zračnog prijevoza).

(4)  Uz to, i neke druge države članice pokazale su zanimanje za uvođenje obveze javnih usluga. Primjerice Njemačka je do sada imala tri PSO linije. Mađarska je bila blizu uvođenja obveze javne usluge, ali je jedan zračni prijevoznik neposredno prije toga objavio svoju namjeru za početak letova na toj liniji. Slovenija se obratila Komisiji s pitanjima vezanima uz obveze javnih usluga. Latvija i Malta imaju svoje zastupnike u interesnoj skupini za obveze javnih usluga u CIRCABC-u (Centru za komunikacijske i informacijske resurse za uprave, poduzeća i građane. Pristup interesnoj grupi može se odobriti relevantnim nacionalnim tijelima). Poveznica na internetsku stranicu https://circabc.europa.eu.

(5)  Radni dokument službi Komisije SWD (2013) 208 final od 6.6.2013., odjeljak 5.1.1.3. http://ec.europa.eu/transport/modes/air/internal_market/fitness_check_en.htm

(6)  Savjetodavni odbor o primjeni zakonodavstva o pristupu zračnih prijevoznika Zajednice zračnim linijama unutar Zajednice.

(7)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3118

(8)  Pravila o državnim potporama, materijalnim i proceduralnim, i dalje vrijede za PSO linije. Postupak obveze javnih usluga sukladno Uredbi ne zamjenjuje postupak za državne potpore.

(9)  Komisija može u svakom trenutku prije ili nakon objave zatražiti više informacija, bilo na temelju zahtjeva države članice ili na vlastitu inicijativu (npr. nakon uložene pritužbe).

(10)  Kao što je navedeno u upitniku, propisi koji se odnose na obavijesti o državnim potporama primjenjuju se u cijelosti na naknade isplaćene za obveze javnih usluga. Ovisno o slučaju, obavijest o državnim potporama treba objaviti kad je iznos naknade poznat, to jest kad je on utvrđen u odluci o dodjeli potpore i/ili ugovoru. Države članice imaju i mogućnost unaprijed obavijestiti Komisiju o naknadi za obveze javnih usluga. Obavještavanje unaprijed koristan je neformalan korak u kojem službe Komisije mogu državi članici neformalno dati povratne informacije i upute. Ako to smatra potrebnim, na državi članici je da od Komisije zatraži ex ante uputu.

(11)  Kako je određeno u članku 15. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(12)  Vidjeti članak 16. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(13)  Članak 16. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(14)  Članak 2. stavak 15.: „‚prodaja isključivo putničkih mjesta’ znači prodaja putničkih mjesta, bez povezane prodaje drugih usluga, kao što je smještaj, a koje zračni prijevoznik ili njegov ovlašteni zastupnik ili zakupac izravno prodaju javnosti.”

(15)  Članak 16. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(16)  Članak 16. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(17)  Na primjer, manje razvijene regije u kontekstu regionalne politike EU-a (u kojima je BDP po glavi stanovnika niži od 75 % prosjeka EU-a) obično bi zadovoljavale ovaj uvjet. Budući da se, osim toga, pojedina stanja u regijama unutar iste države članice mogu uvelike razlikovati, kvalifikacija neke regije kao regije u razvoju mogla bi uslijediti i na temelju usporedbe s visinom BDP-a ili stope nezaposlenosti na nacionalnoj razini dotične države članice.

(18)  To međutim ne podrazumijeva da je svaka linija čiji je godišnji promet manji od 100 000 putnika linija sa slabim prometom. Govoreći općenito, što je broj putnika na određenoj liniji veći to je teže argumentirati da je takva linija prihvatljiva za uvođenje obveze javnih usluga, odnosno da bez obveze javnih usluga nijedan zračni prijevoznik ne bi preuzeo utvrđene standarde na koje se upućuje u članku 16. stavku 1., uzimajući u obzir samo svoj poslovni interes.

(19)  Vidjeti naročito članak 1. stavak 1. i članak 15. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Međutim, Uredba u načelu ne sprječava države članice u postizanju sličnih dogovora s trećim zemljama na temelju bilateralnih ili multilateralnih sporazuma, podložno posebno važećem zakonodavstvu EU-a o tržišnom natjecanju. Na primjer, jedna država članica sklopila je Memorandume o razumijevanju s trećom zemljom kako bi omogućila letove između njihova dva državna područja pod uvjetima koji su slični PSO linijama u EU-u. Javni natječaj je proveden u skladu sa zakonodavstvom EU-a o javnim natječajima.

(20)  To znači da konkurenti mogu ponuditi usluge zračnog prijevoza na drugim linijama. U tom slučaju, ako konkurentne usluge zračnog prijevoza odgovaraju uvjetima obveze javnih usluga, obvezu javnih usluga bi trebalo ukinuti. Ako konkurentne usluge zračnog prijevoza samo djelomično zadovoljavaju te uvjete, potonje bi trebalo prilagoditi. Na primjer: UK je 2014. godine uvela obvezu javnih usluga za šest linija (Dundee – šest londonskih zračnih luka). Na natječaju je pobijedila ponuda za liniju Dundee – London Stansted te je shodno tome ostalih pet obveza javnih usluga stavljeno izvan snage.

(21)  Mogućnost zaustavljanja („stopovers”) trebala bi biti navedena u natječajnoj specifikaciji.

(22)  Članak 16. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. „Zračna luka” ovdje se odnosi na zračnu luku koja opslužuje rubnu regiju ili regiju u razvoju na državnom području države članice.

(23)  To znači da stvaranje takozvanih „čvorišta obveza javnih usluga” koja obuhvaćaju sve ili većinu linija određene zračne luke nije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008.

(24)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (SL L 14, 22.1.1993., str. 1.).

(25)  To znači da, u slučaju obveze javnih usluga između dvije države članice, država članica može rezervirati slot samo na vlastitom državnom području, ali ne i na državnom području druge države članice.

(26)  Članak 16. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(27)  Članak 16. stavak 3. točka (a) Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(28)  „Zračna luka” ovdje se odnosi na zračnu luku koja opslužuje rubnu regiju ili regiju u razvoju na državnom području države članice.

(29)  Članak 16. stavak 3. točka (b) Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(30)  Člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku te o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 295/91, utvrđene su sljedeće kategorije trajanja leta: do 1 500 km, 1 500 - 3 500 km i ostali letovi (dulji od 3 500 km). Navedene udaljenosti često se koriste za definiranje kratkih, srednjih i dugolinijskih letova.

(31)  Članak 16. stavak 3. točka (b) Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(32)  Članak 16. stavak 3. točka (c) Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(33)  Članak 16. stavak 3. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(34)  Članak 16. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(35)  Članak 16. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(36)  Minimalan dnevni kapacitet također bi se mogao postići obavljanjem više letova s manjim zrakoplovima.

(37)  Na primjer, utvrđivanje povlaštenih cijena karata za osobe koje su rođene u određenoj regiji ali više ne žive tamo smatralo bi se nerazmjernim.

(38)  Članak 16. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(39)  Obveza neprekinutosti mogla bi se povezati s kaznom, no i ona bi trebala biti u skladu s načelom razmjernosti, a previsoka kazna mogla bi djelovati kao obeshrabrujući čimbenik za početak operacija.

(40)  Članak 16. stavak 9. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(41)  Članak 16. stavak 6. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(42)  Ovim se ne dovodi u pitanje zahtjev prema kojemu svaka obveza javnih usluga mora biti nužna, kako je to predviđeno ciljevima navedenima u članku 16. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. I dok viša razina osigurane usluge ponekad može baciti sumnju na njenu neophodnost, sud o tom pitanju ovisit će o okolnostima pojedinog slučaja. Ovo naročito ne mora biti odlučujući čimbenik kad se takvo povećanje razine usluga materijalizira za kratka razdoblja ili nije sustavno, u usporedbi s uvedenom obvezom javnih usluga.

(43)  Članak 16. stavak 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. To se naravno odnosi i na zračne prijevoznike koji su linijom prometovali i ranije.

(44)  C(2007) 1712 final od 23.4.2007. Odluka se odnosi na shemu uvedenu u skladu s Uredbom (EEZ) br. 2408/92, koja je prethodila Uredbi (EZ) br. 1008/2008.

(45)  Članak 16. stavak 11. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(46)  Članak 16. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(47)  I drugim zainteresiranim državama članicama, predmetnim zračnim lukama i zračnim prijevoznicima koji prometuju na predmetnoj liniji.

(48)  DG MOVE traži objavljivanje putem Glavnog tajništva Komisije. Države članice ne bi se trebale izravno obraćati Uredu za publikacije Europske unije.

(49)  Prijedlog informativne obavijesti može obuhvaćati obveze javnih usluga uvedene na nekoliko linija.

(50)  http://ec.europa.eu/transport/modes/air/internal_market/pso_en.htm

(51)  Članak 16. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Za linije s više od 10 000 putnika, obavijest treba biti objavljena barem u Službenom listu Europske unije, ali države članice svejedno mogu koristiti i nacionalna glasila kako bi na svoj natječaj privukle maksimalnu pozornost.

(52)  Članak 16. stavak 6. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(53)  Članak 17. stavak 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Vidjeti poglavlje 8. u nastavku. U praksi sve ograničene obveze javnih usluga u EU-u do danas rade uz financijsku naknadu.

(54)  Članak 17. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(55)  Vidjeti članak 16. stavak 9. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(56)  Vidjeti također gornju točku 71.

(57)  Vidjeti članak 2. stavak 11. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(58)  Članak 17. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(59)  Aspekti kvalitete koji se uzimaju u obzir mogli bi uključivati iskustvo u obavljanju obveza javnih usluga; održavanje zrakoplova i prateće aranžmane; prikladnost redova letenja i duljinu boravka na odredištu tijekom jednodnevnog povratnog putovanja; ponuđene opcije povezanih letova; prosječne ponuđene cijene; poslovanje prodaje i oglašavanje; promidžbu usluga i financijsku pouzdanost zračnog prijevoznika. Na primjer, reklamiranje linije na tržištu moglo bi biti vrlo važno kako bi se osigurao početni uspjeh linije i dugoročnost te razvila linija čiji bi cilj bio smanjenje i konačno potpuno ukidanje potpora.

(60)  Članak 16. stavak 9. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 – regije na koje se ovo odnosi su Guadeloupe, Francuska Gijana, Martinique, Mayotte, Réunion, Saint Martin, Azori, Madeira i Kanarsko otočje.

(61)  Članak 17. stavak 9. Uredbe (EZ) br. 1008/2008

(62)  Točka 59.

(63)  Članak 16. stavak 9. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(64)  Članak 17. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Početak nove koncesije jest najranije datum koji slijedi nakon datuma isteka trenutačne koncesije, ali to može biti i kasniji datum.

(65)  Članak 16. stavak 10. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Primjeri skupine linija u fazi natječaja obuhvaćaju 14 PSO linija otočja Azori, 4 PSO linije na Šetlandskim otocima, 6 PSO linija na otočju Orkney, 4 PSO linije na Kanarskim otocima i 4 PSO linije koje talijanske otoke Lampedusa i Pantelleria povezuju s tri grada na Siciliji.

(66)  Članak 16. stavak 10. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Vidjeti stavak 94. u nastavku.

(67)  Vidjeti gore navedenu točku 72.

(68)  Članak 17. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(69)  DG MOVE traži objavljivanje putem Glavnog tajništva Komisije. Države članice ne bi se trebale izravno obraćati Uredu za publikacije Europske unije. Te će informativne obavijesti biti objavljene i na internetskoj stranici DG MOVE, u njenom biltenu i u pripadajućem CIRCABC forumu.

(70)  Članak 16. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(71)  Članak 17. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(72)  Članak 17. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(73)  Članak 17. stavak 9. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(74)  Članak 17. stavak 10. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(75)  Članak 16. stavak 10. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(76)  Članak 17. stavak 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(77)  Odluka Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

(78)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/swap_rates_en.html

(79)  Ne smijemo zaboraviti da ako se poštuju kriteriji Altmark (vidjeti bilješku 83.) ili odredbe Odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa (SGEI) (vidjeti bilješku 85.), obavijesti nisu potrebne.

(80)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.).

(81)  Presuda u predmetu C-280/00, Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

(82)  Uredba Komisije (EU) br. 360/2012 od 25. travnja 2012. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis koje se dodjeljuju poduzetnicima koji pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa (SL L 114, 26.4.2012., str. 8.).

(83)  Komunikacija Komisije o Okviru Europske unije za državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga, SL C 8, 11.1.2012., str. 15.

(84)  Kada naknada za javne usluge ne ispunjava kriterije Altmark i nije obuhvaćena Uredbom o potporama de minimis za usluge od općeg gospodarskog interesa ni skupnim izuzećem u skladu s Odlukom.

(85)  SWD (2013) 53 final/2, dostupno na:

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_en.pdf

(86)  Na primjer, valja naglasiti da prvi kriterij Altmark, kao i Odluka SGEI i okvir SGEI, svi zahtijevaju postojanje „stvarne” usluge od općeg gospodarskog interesa, što u kontekstu zračnog prijevoza podrazumijeva da je potrebno ispuniti odredbe članaka 16. i 17. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(87)  Komisija je uočila sve češću primjenu postupaka za iznimne slučajeve i pribjegavanje postupcima državnog odabira u slučajevima koji se zapravo ne mogu okvalificirati kao izvanredni slučajevi. Radi se o tendenciji koju Komisija namjerava pratiti i pažljivo kontrolirati te ako bude potrebno i rješavati.

(88)  Članak 17. stavak 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 i točka 97. u gornjem tekstu.

(89)  Kao i uvijek, potrebno je poštivati propise o državnim potporama.

(90)  Članak 16. stavak 12., zadnji podstavak, prva rečenica Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

(91)  Ibid., druga rečenica.

(92)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.). Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

(93)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

(94)  Vidjeti također predmet C-205/99, Analir protiv Administración General del Estado [2001] ECR I-1271, točke 63. i 65.

(95)  Razlika u razini rizika bi također imala utjecaja na definiciju razumne dobiti.

(96)  Članak 18. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008. O tome hoće li to učiniti upravno tijelo ili sud odlučuje država članica.

(97)  Primjenjujući relevantni savjetodavni postupak u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1008/2008.

---

PRILOG I.

Upitnik koji su izradili DG COMP i DG MOVE za obavještavanje Komisije o obvezi javnih usluga

Obavijest o obvezi javnih usluga (PSO) uvedenoj na temelju članaka 16. i 17. Uredbe (EZ) br. 1008/2008
   (1)

- Molimo Vas da ovaj obrazac priložite obrascima koji se šalju u DG MOVE za objavljivanje u Službenom listu Europske unije.

- Obrazac treba poslati na MOVE-PSO@ec.europa.eu

- Stranice 1 i 2 trebalo bi poslati zajedno s obaviješću o uvođenju obveze javnih usluga.

- Stranicu 3 trebalo bi poslati zajedno s obaviješću o natječaju.

| Informacije o regiji |
| --- |
| Regija koju opslužuje obveza javnih usluga (2) | |
| Vrsta zračne linije | Je li riječ o rubnoj regiji ili regiji u razvoju? Je li riječ o liniji sa slabim prometom koja je od vitalnog značaja za gospodarski i društveni razvoj regije koju zračna luka opslužuje? | |
| Opravdanost s obzirom na potrebe regije (3) | |

Informacije o regiji

Regija koju opslužuje obveza javnih usluga (2)

Vrsta zračne linije

Je li riječ o rubnoj regiji ili regiji u razvoju? Je li riječ o liniji sa slabim prometom koja je od vitalnog značaja za gospodarski i društveni razvoj regije koju zračna luka opslužuje?

Opravdanost s obzirom na potrebe regije (3)

| Informacije o liniji(-ama) |
| --- |
| Od kad je obveza javnih usluga uvedena na liniji (4)? | |
| Ukupan promet na liniji tijekom posljednje dvije godine (izražen brojem putnika) | |
| |
| Ukupan promet (5) u zračnim lukama koje su opsluživale predmetno područje tijekom posljednje dvije godine | Odredišna zračna luka (koja opslužuje dotičnu regiju) | |
| |
| Polazišna zračna luka | |
| |

Informacije o liniji(-ama)

Od kad je obveza javnih usluga uvedena na liniji (4)?

Ukupan promet na liniji tijekom posljednje dvije godine (izražen brojem putnika)

Ukupan promet (5) u zračnim lukama koje su opsluživale predmetno područje tijekom posljednje dvije godine

Odredišna zračna luka (koja opslužuje dotičnu regiju)

Polazišna zračna luka

| Informacije o alternativnim uslugama zračnog prijevoza |
| --- |
| Alternativne zračne luke prema odredišnoj/polazišnoj zračnoj luci (6) | |
| Opis alternativnih usluga zračnog prometa (učestalost, red letenja, zaustavljanja, sezonska priroda) | |
| Usporedba vremena putovanja između usluga zračnog prijevoza obuhvaćenih obvezom javnih usluga i alternativnih usluga | |
| Zaključak o nedostatku valjane alternative za putnike | |

Informacije o alternativnim uslugama zračnog prijevoza

Alternativne zračne luke prema odredišnoj/polazišnoj zračnoj luci (6)

Opis alternativnih usluga zračnog prometa (učestalost, red letenja, zaustavljanja, sezonska priroda)

Usporedba vremena putovanja između usluga zračnog prijevoza obuhvaćenih obvezom javnih usluga i alternativnih usluga

Zaključak o nedostatku valjane alternative za putnike

| Informacije o alternativnim oblicima prijevoza |
| --- |
| Ostali oblici prijevoza (označite kvačicom) | Pomorski? | | Željeznički? | | Cestovni? | |
| Opis usluga ponuđenih u okviru alternativnih oblika prijevoza (učestalost, vozni red, zaustavljanja, sezonska priroda) | |
| Usporedba vremena putovanja između usluga zračnog prijevoza obuhvaćenih obvezom javnih usluga i alternativnih usluga | |
| Zaključak o nedostatku valjane alternative za putnike | |

Informacije o alternativnim oblicima prijevoza

Ostali oblici prijevoza (označite kvačicom)

Pomorski?

Željeznički?

Cestovni?

Opis usluga ponuđenih u okviru alternativnih oblika prijevoza (učestalost, vozni red, zaustavljanja, sezonska priroda)

Usporedba vremena putovanja između usluga zračnog prijevoza obuhvaćenih obvezom javnih usluga i alternativnih usluga

Zaključak o nedostatku valjane alternative za putnike

| Informacije o obvezi javnih usluga |
| --- |
| Kratki opis obveze javnih usluga s obzirom na cijene karata, redove letenja, učestalost i kapacitet. | |
| Kako su ovi aspekti usluge utvrđeni? | |

Informacije o obvezi javnih usluga

Kratki opis obveze javnih usluga s obzirom na cijene karata, redove letenja, učestalost i kapacitet.

Kako su ovi aspekti usluge utvrđeni?

| Informacije o objavi poziva na podnošenje ponuda |
| --- |
| Navedite odnosi li se natječaj na više linija radi operativne učinkovitosti | |
| Navedite je li cilj natječaja ponuditi ekskluzivnost bez financijske naknade. Ako nije, molimo obrazložite zašto ta opcija nije primjerena. | |
| Navedite je li ponuđena financijska naknada i u kojem iznosu | |
| Navedite način izračuna naknade ponuđene putem natječaja s obzirom na uvjete natječaja. | |

Informacije o objavi poziva na podnošenje ponuda

Navedite odnosi li se natječaj na više linija radi operativne učinkovitosti

Navedite je li cilj natječaja ponuditi ekskluzivnost bez financijske naknade. Ako nije, molimo obrazložite zašto ta opcija nije primjerena.

Navedite je li ponuđena financijska naknada i u kojem iznosu

Navedite način izračuna naknade ponuđene putem natječaja s obzirom na uvjete natječaja.

Informacije o državnim potporama

Službe Komisije žele nacionalnim tijelima skrenuti pozornost za činjenicu da sukladnost sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1008/2008 ne dovodi u pitanje ocjenjivanje u skladu s propisima o državnim potporama koji se odnose na odobravanje moguće financijske naknade temeljem članka 17. stavka 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 (vidjeti naročito stavak 68. Komunikacije Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (7)).

Naročito, sukladnost naknade s člankom 17. stavkom 3., člankom 17. stavkom 8. i člankom 16. stavkom 10. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 nije dovoljna da se može smatrati kako su četiri kumulativna uvjeta iz presude Altmark
   (8) ispunjena. Ocjenjivanje ispunjava li bilo koja naknada dodijeljena temeljem članka 17. stavka 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 ta četiri kriterija, obveza je nacionalnih tijela. U suprotnom, predmetna naknada predstavlja državnu potporu (smatra se da de minimis potpora definirana Uredbom (EU) br. 360/2012 ne ispunjava sve kriterije članka 107. stavka 1 UFEU-a te stoga ne podliježe obvezi obavještavanja reguliranoj člankom 108. stavkom 3. Ugovora (9)).

Takva državna potpora može se proglasiti sukladnom i osloboditi obveze obavješćivanja ako su kriteriji Odluke Komisije o državnim potporama u obliku nadoknade za javnu uslugu (10) ispunjeni. U suprotnom, primjenjuje se obveza obavješćivanja regulirana člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Nadoknada se tada može proglasiti sukladnom s internim tržištem, na temelju okvira Europske unije za državne potpore u obliku nadoknade za javne usluge (11). Kako bi se ograničio broj obavijesti, države članice mogu umjesto individualnih mjera potpore objaviti planove potpore.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (preinaka) (SL L 293, 31.10.2008., str. 3.).

(2)  Molimo točno navedite gradove koje PSO linija mora opsluživati.

(3)  Molimo navedite razloge iz članka 16. stavka 1. i stavka 3. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1008/2008 koji opravdavaju potrebu za uvođenjem obveze javnih usluga.

(4)  Molimo priložite tekst zadnjeg uvođenja ili promjene obveze javnih usluga na temelju Uredbe (EZ) br. 1008/2008 ili, ako je primjenjiva, Uredbe (EEZ) br. 2408/92.

(5)  Putnici u odlasku i dolasku.

(6)  Ovaj popis trebao bi uključivati barem one zračne luke koje su smještene u promjeru od 150 km ili 1 sat i 30 minuta izokrone od grada/gradova dotične regije.

(7)  SL C 8, 11.1.2012., str. 4.

(8)  Predmet C-280/00 Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg i Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, točke 87. do 93. Ta su četiri uvjeta sljedeća: 1. poduzeću koje prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene. 2. parametri izračuna naknade moraju biti unaprijed utvrđeni na objektivan i transparentan način kako bi se izbjeglo da ona donosi gospodarsku prednost koja može pogodovati poduzetniku korisniku u odnosu na konkurentne poduzetnike. 3. naknada ne smije premašivati iznos potreban za pokrivanje svih ili dijela troškova nastalih izvršenjem obveza pružanja javne usluge, uzimajući u obzir povezane primitke, kao i razumnu dobit za izvršenje tih obveza; 4. ako poduzeće kojemu su povjerene obveze pružanja javnih usluga u konkretnom slučaju nije odabrano nakon postupka javne nabave u cilju odabira ponuditelja koji ima mogućnost pružanja tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipični poduzetnik, kojim se primjereno upravlja i koji je prikladno opremljen prijevoznim sredstvima kako bi mogao ispuniti nužne zahtjeve javnih usluga, snosio pri izvršavanju tih obveza, uzimajući u obzir odgovarajuće primitke i razumnu dobit za izvršavanje tih obveza.

(9)  Uredba Komisije (EU) br. 360/2012 od 25. travnja 2012. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije na potpore de minimis koje se dodjeljuju poduzetnicima koji pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa (SL L 114, 26.4.2012., str. 8.).

(10)  Odluka Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.). Odnosi se, primjerice, na linije prema otocima na kojima godišnji promet u protekle dvije financijske godine nije premašivao 300 000 putnika.

(11)  SL C 8, 11.1.2012., str. 15.

---

PRILOG II.

Izvadak odredbi o obvezama javnih usluga iz Uredbe br. 1008/2008

Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (preinaka)

Uvodne izjave 11–12. i članci 16.–18.:

budući da:

| (11) | Kako bi se u obzir uzela posebna svojstva i ograničenja najudaljenijih područja, naročito njihova udaljenost, otočni položaj i mala površina te potreba prikladnog povezivanja istih sa središnjim regijama Zajednice, mogu biti opravdani posebni dogovori koji se tiču pravila o rokovima valjanosti ugovora za obveze javnih usluga koje pokrivaju linije do takvih područja. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se u obzir uzela posebna svojstva i ograničenja najudaljenijih područja, naročito njihova udaljenost, otočni položaj i mala površina te potreba prikladnog povezivanja istih sa središnjim regijama Zajednice, mogu biti opravdani posebni dogovori koji se tiču pravila o rokovima valjanosti ugovora za obveze javnih usluga koje pokrivaju linije do takvih područja.

| (12) | Uvjeti pod kojima je moguće uvesti obveze javnih usluga trebaju biti jasno i nedvosmisleno utvrđeni, a postupci vezani uz javne natječaje bi morali predvidjeti dovoljan broj kandidata koji će se natjecati. Komisija bi morala dobiti toliko informacija koliko je potrebno kako bi mogla u pojedinačnim slučajevima ocijeniti ekonomsku opravdanost obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

(12)

Uvjeti pod kojima je moguće uvesti obveze javnih usluga trebaju biti jasno i nedvosmisleno utvrđeni, a postupci vezani uz javne natječaje bi morali predvidjeti dovoljan broj kandidata koji će se natjecati. Komisija bi morala dobiti toliko informacija koliko je potrebno kako bi mogla u pojedinačnim slučajevima ocijeniti ekonomsku opravdanost obveze javnih usluga.

Članak 16.

Opća načela za obveze javnih usluga

1.   Nakon savjetovanja s ostalim državama članicama i nakon što je obavijestila Komisiju, dotične zračne luke kojih se to tiče i zračne prijevoznike koji prometuju na zračnom putu, država članica može uvesti obvezu javnih usluga za usluge redovnog zračnog prijevoza između zračne luke u Zajednici i zračne luke koja opslužuje rubnu regiju ili regiju u razvoju na svom području ili na liniji sa slabim prometom do odredišta na njezinom području, pri čemu je takav zračni put ključan za gospodarski i socijalni razvoj regije koju opslužuje ta zračna luka. Ta se obveza nameće samo u opsegu potrebnom za osiguranje minimalnog pružanja usluga redovitog zračnog prijevoza na tom zračnom putu, koje ispunjavaju utvrđene standarde neprekinutosti, redovitosti, utvrđivanja cijena ili minimalnog kapaciteta, a koje zračni prijevoznici ne bi preuzeli da u obzir uzimaju samo svoje poslovne interese.

Utvrđeni standardi koji važe za zračni put koji podliježu obvezi javnih usluga moraju biti uređeni na razvidan i nediskriminirajući način.

2.   U slučajevima gdje drugi oblici prijevoza ne mogu osigurati neprekinute usluge s najmanje dva prijevoza na dan, dotične države članice mogu zahtijevati da svaki zračni prijevoznik Zajednice koji namjerava obavljati prijevoz na tom zračnom putu jamči da će letjeti tim zračnim putem na određeno razdoblje, koje se mora odrediti u skladu s ostalim uvjetima obveze javnih usluga.

3.   Država članica/države članice ocjenjuju potrebu za predviđenom obvezom javnih usluga i njezinu primjerenost s obzirom na:

| (a) | razmjernost između predviđene obveze i potreba gospodarskog razvoja dotične regije; |
| --- | --- |

(a)

razmjernost između predviđene obveze i potreba gospodarskog razvoja dotične regije;

| (b) | mogućnost korištenja drugih vrsta prijevoza i sposobnost tih vrsta prijevoza da zadovolje te potrebe prijevoza, naročito kada se postojećim uslugama željezničkog prometa opslužuje predviđeni pravac s vremenom putovanja kraćim od tri sata, te dovoljnom učestalošću, s dovoljnim brojem veza i odgovarajućim vremenskim rasporedom; |
| --- | --- |

(b)

mogućnost korištenja drugih vrsta prijevoza i sposobnost tih vrsta prijevoza da zadovolje te potrebe prijevoza, naročito kada se postojećim uslugama željezničkog prometa opslužuje predviđeni pravac s vremenom putovanja kraćim od tri sata, te dovoljnom učestalošću, s dovoljnim brojem veza i odgovarajućim vremenskim rasporedom;

| (c) | tarife zračnog prijevoza i uvjete koji se nude korisnicima; |
| --- | --- |

(c)

tarife zračnog prijevoza i uvjete koji se nude korisnicima;

| (d) | skupni učinak svih zračnih prijevoznika koji obavljaju ili namjeravaju obavljati prijevoz na zračnom putu. |
| --- | --- |

(d)

skupni učinak svih zračnih prijevoznika koji obavljaju ili namjeravaju obavljati prijevoz na zračnom putu.

4.   Kada država članica želi uvesti obvezu javnih usluga, ona tekst predviđene obveze predlaže Komisiji, drugim dotičnim državama članicama, dotičnim zračnim lukama i zračnim prijevoznicima koji obavljaju prijevoz na tom zračnom putu.

Komisija objavljuje informativnu obavijest u Službenom listu Europske unije u kojoj:

| (a) | navodi obje zračne luke koje povezuje dotičan zračni put i moguća mjesta usputnog zaustavljanja; |
| --- | --- |

(a)

navodi obje zračne luke koje povezuje dotičan zračni put i moguća mjesta usputnog zaustavljanja;

| (b) | napominje dan stupanja na snagu obveze javnih usluga; i |
| --- | --- |

(b)

napominje dan stupanja na snagu obveze javnih usluga; i

| (c) | navodi punu adresu na kojoj dotična država članica bez odlaganja i besplatno na raspolaganju ima tekst i sve ostale važne informacije i/ili dokumentaciju u vezi s obvezom javnih usluga. |
| --- | --- |

(c)

navodi punu adresu na kojoj dotična država članica bez odlaganja i besplatno na raspolaganju ima tekst i sve ostale važne informacije i/ili dokumentaciju u vezi s obvezom javnih usluga.

5.   Bez obzira na odredbe stavka 4., s obzirom na zračne putove na kojima je broj očekivanih putnika koji koriste usluge zračnog prijevoza manji od 10 000 godišnje, informativna obavijest o obvezi javnih usluga objavljuje se ili u Službenom listu Europske unije ili u nacionalnim službenim novinama dotične države članice.

6.   Datum stupanja na snagu obveze javnih usluga ne smije biti utvrđen prije datuma objave informativne obavijesti iz stavka 4. drugog podstavka.

7.   Kada se obveza javnih usluga uvodi u skladu sa stavcima 1. i 2., zračni prijevoznik Zajednice mora biti sposoban ponuditi prodaju sjedećih mjesta, pod uvjetom da dotični zračni prijevoz ispunjava sve zahtjeve iz obveze javnih usluga. Stoga se taj zračni prijevoz smatra redovitim zračnim prijevozom.

8.   Kada se obveza javnih usluga uvodi u skladu sa stavcima 1. i 2., bilo koji drugi zračni prijevoznik Zajednice ima pravo u bilo kojem trenutku započeti s obavljanjem redovitog zračnog prijevoza koji ispunjava sve zahtjeve obveze javnih usluga, uključujući razdoblje djelovanja, koje se može zahtijevati u skladu sa stavkom 2.

9.   U slučaju kada niti jedan zračni prijevoznik Zajednice nije započeo niti iskazao da će u kratkom vremenskom roku započeti s trajnim redovitim zračnim prijevozom na zračnom putu u skladu s obvezom javnih usluga, koja je bila uvedena za taj zračni put, država članica, bez obzira na stavak 8., pristup redovitom zračnom prijevozu na tom zračnom putu može ograničiti na samo jednog zračnog prijevoznika Zajednice na razdoblje od najviše četiri godine, nakon čega se stanje može ponovno razmotriti.

To razdoblje može trajati najdulje pet godina ako se obveza javnih usluga uvodi na pravcu prema zračnoj luci koja opslužuje najudaljeniju regiju, kako je navedeno u članku 299. stavku 2. Ugovora.

10.   Pravo na obavljanje usluga iz stavka 9. nudi se putem javnog natječaja u skladu s člankom 17., za samo jedan zračni put ili, tamo gdje je to opravdano zbog operativne učinkovitosti, za skupinu takvih zračnih putova, svakom zračnom prijevozniku Zajednice koji može obavljati takav zračni prijevoz. Radi upravne učinkovitosti država članica može raspisati samo jedan natječaj za pokrivanje različitih zračnih putova.

11.   Smatra se da je obveza javnih usluga istekla ako na zračnoj liniji za koju važi takva obveza 12 mjeseci nije bilo obavljanja redovitog zračnog prijevoza.

12.   Ako zračni prijevoznik Zajednice izabran u skladu s člankom 17. nenadano prekine obavljanje letova, dotična država članica može u iznimnom slučaju zajedničkim sporazumom odabrati drugog zračnog prijevoznika Zajednice koji će obavljati obvezu javnih usluga za razdoblje do sedam mjeseci, koje se ne može produljiti, i to pod sljedećim uvjetima:

| (a) | svaka naknada koju plaća država članica mora biti izvršena u skladu s člankom 17. stavkom 8.; |
| --- | --- |

(a)

svaka naknada koju plaća država članica mora biti izvršena u skladu s člankom 17. stavkom 8.;

| (b) | odabir između zračnih prijevoznika Zajednice se provodi u skladu s načelima transparentnosti i nediskriminacije; |
| --- | --- |

(b)

odabir između zračnih prijevoznika Zajednice se provodi u skladu s načelima transparentnosti i nediskriminacije;

| (c) | pokreće se novi postupak raspisivanja javnog natječaja. |
| --- | --- |

(c)

pokreće se novi postupak raspisivanja javnog natječaja.

Komisiju i dotičnu državu/države valja bez odlaganja obavijestiti o hitnom postupku i razlozima za pokretanje istog. Komisija može, na zahtjev države članice ili na temelju vlastite inicijative, a u skladu s postupkom iz članka 25. stavka 2., obustaviti postupak ako nakon njegove procjene smatra da on ne ispunjava zahtjeve iz ovog stavka ili je na drugi način u suprotnosti sa zakonodavstvom Zajednice.

Članak 17.

Postupak objave javnog natječaja za obvezu javnih usluga

1.   Javni natječaj koji se zahtijeva u članku 16. stavku 10. provodi se u skladu s postupkom utvrđenim u stavcima 2. do 10. ovog članka.

2.   Dotična država članica Komisiji dostavlja potpuni tekst javnog natječaja osim ako je, u skladu s člankom 16. stavkom 5. obvezu javnih usluga objavila putem informativne obavijesti u svom nacionalnom službenom listu. U takvom se slučaju natječaj objavljuje također i u nacionalnom službenom listu.

3.   Poziv na javni natječaj i ugovor koji nakon toga slijedi, pokrivaju, između ostalog, i sljedeće točke:

| (a) | standarde koji se zahtijevaju u okviru obveze javnih usluga; |
| --- | --- |

(a)

standarde koji se zahtijevaju u okviru obveze javnih usluga;

| (b) | pravila koja se odnose na izmjene te prekidanje ugovora, naročito u slučaju nepredviđenih promjena; |
| --- | --- |

(b)

pravila koja se odnose na izmjene te prekidanje ugovora, naročito u slučaju nepredviđenih promjena;

| (c) | razdoblje valjanosti ugovora; |
| --- | --- |

(c)

razdoblje valjanosti ugovora;

| (d) | kazne u slučaju neispunjavanja ugovora; |
| --- | --- |

(d)

kazne u slučaju neispunjavanja ugovora;

| (e) | objektivne i transparentne parametre na temelju kojih se izračunava eventualna naknada za obavljanje obveze javnih usluga. |
| --- | --- |

(e)

objektivne i transparentne parametre na temelju kojih se izračunava eventualna naknada za obavljanje obveze javnih usluga.

4.   Komisija u vezi s raspisivanjem javnog natječaja objavljuje informativnu obavijest u Službenom listu Europske unije. Rok za predaju ponuda ne smije biti kraći od dva mjeseca od dana objave takve informativne obavijesti. Ako se natječaj odnosi na zračni put na kojem je pristup već ograničen na jednog prijevoznika u skladu s člankom 16. stavkom 9., javni se natječaj mora objaviti najmanje šest mjeseci prije početka nove koncesije kako bi se mogla ocijeniti daljnja potreba ograničenog pristupa.

5.   U informativnoj se obavijesti moraju nalaziti sljedeće informacije:

| (a) | dotična država članica, odnosno dotične države članice; |
| --- | --- |

(a)

dotična država članica, odnosno dotične države članice;

| (b) | dotični zračni put; |
| --- | --- |

(b)

dotični zračni put;

| (c) | razdoblje valjanosti ugovora; |
| --- | --- |

(c)

razdoblje valjanosti ugovora;

| (d) | puna adresa na kojoj dotična država članica daje na raspolaganje tekst natječaja i sve relevantne informacije i/ili dokumentaciju u vezi s javnim natječajem i obvezu javnih usluga; |
| --- | --- |

(d)

puna adresa na kojoj dotična država članica daje na raspolaganje tekst natječaja i sve relevantne informacije i/ili dokumentaciju u vezi s javnim natječajem i obvezu javnih usluga;

| (e) | rok za podnošenje ponuda. |
| --- | --- |

(e)

rok za podnošenje ponuda.

6.   Dotična država članica/države članice bez odlaganja i besplatno stranki zainteresiranoj za javni natječaj dostavljaju sve relevantne informacije i dokumente.

7.   Odabir između dostavljenih ponuda se obavlja što je prije moguće, pri čemu se u obzir uzima primjerenost usluge prijevoza, zajedno s cijenama i uvjetima, koji se mogu ponuditi korisnicima te troškovi eventualne naknade koju države članice mogu zahtijevati.

8.   Dotična država članica zračnom prijevozniku koji je izabran na temelju stavka 7. može nadoknaditi troškove nastale zbog ispunjavanja standarda koji se zahtijevaju obvezom javnih usluga utvrđenih u članku 16. Takva nadoknada troškova ne smije prelaziti iznos potreban za pokrivanje neto troškova nastalih pri izvršavanju svake pojedine obveze javnih usluga, uzimajući u obzir prihod iz obveze, koji zadržava zračni prijevoznik te razumni profit.

9.   Država članica mora obavijestiti Komisiju u pisanom obliku i bez odlaganja o rezultatima javnog natječaja i odabiru ponuditelja te uključiti i sljedeće podatke:

| (a) | brojeve, imena i poslovne informacije o ponuditeljima; |
| --- | --- |

(a)

brojeve, imena i poslovne informacije o ponuditeljima;

| (b) | operativne elemente iz ponuda; |
| --- | --- |

(b)

operativne elemente iz ponuda;

| (c) | nadoknadu koja se traži u ponudama; |
| --- | --- |

(c)

nadoknadu koja se traži u ponudama;

| (d) | ime odabranog ponuditelja. |
| --- | --- |

(d)

ime odabranog ponuditelja.

10.   Komisija može na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu od države članice zahtijevati da u roku od mjesec dana dostavi svu relevantnu dokumentaciju koja se odnosi na izbor zračnog prijevoznika za provođenje obveze javnih usluga. U slučaju da se zatraženi dokumenti ne dostave u roku, Komisija može odlučiti da obustavi raspisani natječaj u skladu s postupkom iz članka 25. stavka 2.

Članak 18.

Provjera obveza javnih usluga

1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se učinkovito, a naročito što je prije moguće, pregledaju sve odluke donesene u skladu s člancima 16. i 17., zbog kršenja zakonodavstva Zajednice ili nacionalnih pravila, kojima se provodi zakonodavstvo Zajednice.

Na zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu, Komisija može naročito zatražiti od država članica da u roku od dva mjeseca dostave sljedeće:

| (a) | dokument kojim se opravdava potreba za obvezom javnih usluga i sukladnost s kriterijima spomenutim u članku 16.; |
| --- | --- |

(a)

dokument kojim se opravdava potreba za obvezom javnih usluga i sukladnost s kriterijima spomenutim u članku 16.;

| (b) | analizu gospodarstva regije; |
| --- | --- |

(b)

analizu gospodarstva regije;

| (c) | analizu razmjernosti između predviđenih obveza i ciljeva gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

(c)

analizu razmjernosti između predviđenih obveza i ciljeva gospodarskog razvoja;

| (d) | analizu postojećih usluga zračnog prijevoza, ako takve postoje, te drugih dostupnih vrsta prijevoza koje bi se mogle smatrati zamjenom za predviđene uredbe o obvezama. |
| --- | --- |

(d)

analizu postojećih usluga zračnog prijevoza, ako takve postoje, te drugih dostupnih vrsta prijevoza koje bi se mogle smatrati zamjenom za predviđene uredbe o obvezama.

2.   Na zahtjev države članice koja smatra da je razvoj zračnog puta bez razloga ograničen uvjetima iz članaka 16. i 17. ili na vlastitu inicijativu, Komisija provodi istragu i u roku od šest mjeseci od primitka zahtjeva i u skladu s postupkom predviđenim u članku 25. stavku 2. donosi odluku na temelju svih relevantnih čimbenika o tome hoće li se članci 16. i 17. i dalje primjenjivati na dotični zračni put.

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/29

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7746 – Teva/Allergan Generics)

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 194/02)

Dana 10. ožujka 2016. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7746. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7746. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/29

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8503 – Goldman Sachs/Eurazeo/Dominion Web Solutions)

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 194/03)

Dana 8. lipnja 2017. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8503. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32017M8503. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/30

---

ODLUKA VIJEĆA

od 8. lipnja 2017.

o novom sastavu upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja

(2017/C 194/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 337/75 od 10. veljače 1975. o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (1), a posebno njezin članak 4.,

uzimajući u obzir imenovanje koje je predložila mađarska vlada,

budući da:

| (1) | Svojim odlukama od 14. srpnja 2015. (2) i 14. rujna 2015. (3) Vijeće je imenovalo članove upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja na razdoblje od 18. rujna 2015. do 17. rujna 2018. |
| --- | --- |

(1)

Svojim odlukama od 14. srpnja 2015. (2) i 14. rujna 2015. (3) Vijeće je imenovalo članove upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja na razdoblje od 18. rujna 2015. do 17. rujna 2018.

| (2) | Mjesto člana u Upravnom odboru Centra u kategoriji predstavnika vladâ postalo je slobodno za Mađarsku slijedom ostavke g. Lázla ODROBINA. |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana u Upravnom odboru Centra u kategoriji predstavnika vladâ postalo je slobodno za Mađarsku slijedom ostavke g. Lázla ODROBINA.

| (3) | Članovi upravnog odbora navedenog centra trebali bi biti imenovani do kraja tekućeg mandata koji istječe 17. rujna 2018., |
| --- | --- |

(3)

Članovi upravnog odbora navedenog centra trebali bi biti imenovani do kraja tekućeg mandata koji istječe 17. rujna 2018.,

ODLUČILO JE:

Članak 1.

Sljedeća osoba imenuje se članom Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja do kraja njezina mandata koji traje do 17. rujna 2018.:

PREDSTAVNICI VLADÂ

| MAĐARSKA | gđa Krisztina VUJKOV TOMORNÉ |
| --- | --- |

MAĐARSKA

gđa Krisztina VUJKOV TOMORNÉ

Članak 2.

Ova se Odluka u informativne svrhe objavljuje u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Luxembourgu 8. lipnja 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

K. SIMSON

---

(1)  SL L 39, 13.2.1975., str. 1.

1

(2)  SL C 232, 16.7.2015., str. 2.

2

(3)  SL C 305, 16.9.2015., str. 2.

3

---

Europska komisija

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/32

---

Tečajna lista eura (1)

16. lipnja 2017.

(2017/C 194/05)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1167 |
| JPY | japanski jen | 124,33 |
| DKK | danska kruna | 7,4361 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87453 |
| SEK | švedska kruna | 9,7370 |
| CHF | švicarski franak | 1,0885 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,4615 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,233 |
| HUF | mađarska forinta | 307,91 |
| PLN | poljski zlot | 4,2184 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,5835 |
| TRY | turska lira | 3,9225 |
| AUD | australski dolar | 1,4683 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4766 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7108 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5441 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5457 |
| KRW | južnokorejski von | 1 265,35 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,3831 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6089 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,3995 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 849,32 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7756 |
| PHP | filipinski pezo | 55,614 |
| RUB | ruski rubalj | 64,2300 |
| THB | tajlandski baht | 37,923 |
| BRL | brazilski real | 3,6681 |
| MXN | meksički pezo | 20,0887 |
| INR | indijska rupija | 71,9515 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1167

JPY

japanski jen

124,33

DKK

danska kruna

7,4361

GBP

funta sterlinga

0,87453

SEK

švedska kruna

9,7370

CHF

švicarski franak

1,0885

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,4615

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,233

HUF

mađarska forinta

307,91

PLN

poljski zlot

4,2184

RON

rumunjski novi leu

4,5835

TRY

turska lira

3,9225

AUD

australski dolar

1,4683

CAD

kanadski dolar

1,4766

HKD

hongkonški dolar

8,7108

NZD

novozelandski dolar

1,5441

SGD

singapurski dolar

1,5457

KRW

južnokorejski von

1 265,35

ZAR

južnoafrički rand

14,3831

CNY

kineski renminbi-juan

7,6089

HRK

hrvatska kuna

7,3995

IDR

indonezijska rupija

14 849,32

MYR

malezijski ringit

4,7756

PHP

filipinski pezo

55,614

RUB

ruski rubalj

64,2300

THB

tajlandski baht

37,923

BRL

brazilski real

3,6681

MXN

meksički pezo

20,0887

INR

indijska rupija

71,9515

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/33

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 15. lipnja 2017.

o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Almansa (ZOI))

(2017/C 194/06)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 97. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Španjolska je podnijela zahtjev za izmjenu specifikacije za naziv „Almansa” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Španjolska je podnijela zahtjev za izmjenu specifikacije za naziv „Almansa” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su ispunjeni zahtjevi iz članaka 93. do 96., članka 97. stavka 1. te članaka 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su ispunjeni zahtjevi iz članaka 93. do 96., članka 97. stavka 1. te članaka 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, u Službenom listu Europske unije trebalo bi stoga objaviti zahtjev za izmjenu specifikacije za naziv „Almansa”, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, u Službenom listu Europske unije trebalo bi stoga objaviti zahtjev za izmjenu specifikacije za naziv „Almansa”,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Zahtjev za izmjenu specifikacije za naziv „Almansa” (ZOI) iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 utvrđen je u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 objava ove Odluke predstavlja temelj za podnošenje prigovora na izmjenu specifikacije iz prvog stavka ovog članka u roku od dva mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. lipnja 2017.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

---

PRILOG

„ALMANSA”

AOP-ES-A0044-AM03

Datum podnošenja zahtjeva: 31. kolovoza 2015.

Zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu:

Članak 105. Uredbe br. 1308/2013 – Izmjena koja nije manja

2.   Opis i obrazloženje izmjene

2.1.   Opis proizvoda

Izmjene su unesene zbog promjena na tržištu vina, na kojem potrošači sve više traže vina s niskim udjelom alkohola te vina dobivena od novih vinorodnih sorti, koje su se savršeno prilagodile našim tlima i našoj klimi.

Osim toga, utvrđena je stvarna alkoholna jakost mladog bijelog vina, ružičastog vina, mladog crnog vina i vina „roble” za polusuha, poluslatka i slatka vina navođenjem najmanjeg stupnja alkohola od 9 % za te vrste vina.

Zbog potražnje i konkurentnosti tržišta zaštićena oznaka izvornosti Almansa odnosi se na proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina koja imaju mogućnost ulaska na novo tržište i nastavljaju promicati zaštićenu oznaku izvornosti Almansa.

Zbog toga su u ovoj točki utvrđeni parametri koje je potrebno poštovati u proizvodnji kvalitetnih pjenušavih vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti Almansa.

2.2.   Primijenjeni enološki postupci

Za mlado bijelo vino, mlado crno vino, bijelo vino fermentirano u hrastovim bačvama i bijelo vino „Crianza” uklonjen je najveći tlak prešanja te je zadržan najveći prinos berbe. Prinos berbe jest izmjereni prinos s obzirom na koji se utvrđuje ograničenje u pogledu tlaka prešanja.

Budući da za proizvodnju vina nije moguće utvrditi najkraće i najdulje trajanje maceracije jer će ono ovisiti o stupnju zrelosti grožđa, temperaturi mošta tijekom postupka maceracije i sorti grožđa, za mlado ružičasto vino uklonjeno je ograničenje koje se odnosi na trajanje maceracije. Time će se izbjeći pretjerano izražena boja ružičastih vina, presnažni tanin, njihova robusnost i otežana prodaja.

Za kvalitetna pjenušava vina dodaje se novi stavak, u kojem se navodi da se kvalitetna pjenušava vina moraju prilagoditi zahtjevima utvrđenima pod slovom C. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 606/2009. Za ta vina upotrebljavat će se zaštićena oznaka izvornosti Almansa. Osim toga, bit će moguće navesti vrstu fermentacije u skladu s odredbama članka 66. stavka 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 607/2009.

2.3.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

U ovom se stavku želi izmijeniti način razgraničavanja zemljopisnog područja na način da ga se definira na temelju općina; trenutačno je definiran na temelju katastarskih čestica. Od 1975. (Rješenje 16414 od 19. svibnja 1975., kojim je uređena zaštićena oznaka izvornosti Almansa i njezino Regulatorno vijeće) do 2006. (Rješenje 01-02-2006 tijela Consejería de Agricultura, kojim su utvrđene proizvodne norme i uređene druge značajke ili tehničke specifikacije vina koja nose oznaku izvornosti Almansa) zemljopisno područje bilo je definirano na temelju općina; 2006. izmijenjena je proizvodna norma tih vina, a zemljopisno područje definirano je na temelju katastarskih čestica.

Trenutačna definicija zemljopisnog područja utvrđena je s obzirom na površinu na kojoj je zasađena vinova loza. To zemljopisno područje nije neprekinuto; uključuje otoke između katastarskih čestica navedene u proizvodnoj normi i ne odgovara povijesnom području proizvodnje oznake izvornosti Almansa jer se na područjima koja nisu uključena poštuju uvjeti proizvodnje vina Almansa te ona moraju biti navedena u specifikaciji. Predloženom izmjenom u budućnosti će se izbjeći pogreške povezane s komasacijom zemljišta i promjenama nazivlja/brojeva katastarskih čestica u katastru.

Zbog toga je zatraženo da definicija zemljopisnog područja zaštićene oznake izvornosti Almansa obuhvaća parcele i dijelove vinograda koji se nalaze u općinama navedenima u nastavku:

| — | Almansa, |
| --- | --- |

—

Almansa,

| — | Alpera, |
| --- | --- |

—

Alpera,

| — | Bonete, |
| --- | --- |

—

Bonete,

| — | Corral Rubio, |
| --- | --- |

—

Corral Rubio,

| — | Higueruela, |
| --- | --- |

—

Higueruela,

| — | Hoya Gonzalo, |
| --- | --- |

—

Hoya Gonzalo,

| — | Pétrola, |
| --- | --- |

—

Pétrola,

| — | na području općine Chinchilla, koja odgovara četvrti Villar de Chinchilla, razgraničenoj sporednim kolosijekom AB-402, (koji se pruža od Horne do Vente de Alhama), a koja je s jedne strane omeđena općinama Pétrola i Corral Rubio, a s druge općinama Bonete, Higueruela i Hoya Gonzalo. |
| --- | --- |

—

na području općine Chinchilla, koja odgovara četvrti Villar de Chinchilla, razgraničenoj sporednim kolosijekom AB-402, (koji se pruža od Horne do Vente de Alhama), a koja je s jedne strane omeđena općinama Pétrola i Corral Rubio, a s druge općinama Bonete, Higueruela i Hoya Gonzalo.

Sve te općine karakterizira ujednačena površina s usporedivim pedološkim i klimatskim uvjetima i imaju značajke utvrđene specifikacijom zaštićene oznake izvornosti Almansa, kako su navedene u proizvodnoj normi za ta vina prije 2006.

2.4.   Sorte vinove loze

Navodi se sorta crnog grožđa „Pinot Noir” (kao sekundarna sorta) jer se u zemljopisnom području sadi od 2000. i omogućuje dobivanje vina kvalitete koja se zahtijeva za zaštićenu oznaku izvornosti Almansa.

2.5.   Povezanost

Ovim je stavkom precizno opisana postojeća povezanost sa zemljopisnim područjem u pogledu kvalitetnih pjenušavih vina.

Pedoklimatski uvjeti, položaj područja, iskustvo vinogradara kao proizvođača vina i sorte obuhvaćene zaštićenom oznakom izvornosti čine povoljne uvjete koji omogućuju proizvodnju grožđa tražene kvalitete za zaštićenu oznaku izvornosti koje se upotrebljava u proizvodnji kvalitetnih pjenušavih vina.

2.6.   Imena i adrese nadzornih tijela

Navode se naziv i adresa nadzornog tijela koji su važeći u trenutku podnošenja zahtjeva za izmjenu i zadržava se internetska poveznica na kojoj su dostupni ažurirani podaci nadzornih tijela za zaštićenu oznaku izvornosti Almansa.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Oznaka

Almansa

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Mlada, suha bijela i ružičasta vina

Bijela su vina lagana, imaju srednju alkoholnu jakost, izraženu žutu boju i umjerenu aromu.

Ružičasta vina imaju boju u rasponu od boje maline do boje jagode. Svježa su, lagana i srednje kisela. U ustima imaju razigrani i voćni okus.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11,5 |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 11,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 10 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 180 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

11,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

10

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

180

Mlada polusuha, poluslatka i slatka bijela i ružičasta vina

U pogledu njihova izgleda i mirisa, nalikuju suhim vinima dobivenima od iste sorte.

Okus im je ujednačen u pogledu alkoholne jakosti, kiselosti i udjela neprevrelog šećera.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11,5 |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 9 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 10 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 180 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

9

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

10

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

180

Bijelo vino fermentirano u hrastovim bačvama i bijelo vino „Crianza”

U pogledu njegova izgleda, čist je i bistar, slamnato žute boje i/ili sa zlatnim nijansama.

Primarne arome miješaju se s tercijarnim aromama dimljenog, koje su posljedica vrenja u bačvi. Intenzitet je srednji do jak.

Okus mu je uravnotežen, blag za okusne pupoljke, uz voćni naknadni okus i note sirova drva.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11,5 |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 11,5 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 11,7 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 180 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11,5

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

11,5

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

11,7

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

180

Mlado suho crno vino i suho crno vino „Roble”

Crna vina imaju umjerenu i sjajnu boju, u nijansama ljubičaste/granatne i/ili purpurne boje. Njihova izvrsna razina kiselosti omogućuje produljeno odležavanje i čuvanje. Vina imaju izrazito jaku aromu i intenzitet boje, a u cjelini su srednjeg intenziteta.

Ta vina imaju punoću, snažan okus i intenzivnu boju, ujednačena su te imaju lagano naglašene tanine. Vina koja su odležala u hrastovim bačvama imaju srednju postojanost i retronazalnu aromu s notama dimljenog.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 11,7 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

11,7

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

Polusuho, poluslatko i slatko mlado crno vino i mlado crno vino „Roble”

U pogledu njihova izgleda i mirisa, nalikuju suhim vinima dobivenima od iste sorte.

Okus im je ujednačen u pogledu alkoholne jakosti, kiselosti i udjela neprevrelog šećera.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 9 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 11,7 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

9

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

11,7

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

Crna vina „Crianza”, „Reserva” i „Gran reserva”

Imaju crvenu boju trešnje ili rubina te mogu imati note boje opeke. Njihova je boja srednje intenzivna ili srednja.

Karakterizira ih skup voćnih aroma i aroma hrasta ili aroma začina srednje visokog do visokog intenziteta.

Riječ je o strukturiranim vinima s umjerenim udjelom tanina, koja u ustima ostavljaju skladan i postojan okus. *Najveći sadržaj hlapljivih kiselina: 15 miliekvivalenata po litri za odležana vina.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12 |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,7 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,7

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

Kvalitetno pjenušavo vino

Ima sitne i postojane mjehuriće, kod bijelih vina blijede do zlatne i sjajne boje, kod ružičastih vina ružičastih tonova do tonova boje opeke. Čiste i voćne arome; odležana vina imaju intenzivne arome. U ustima imaju uravnotežen i lagan okus.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11 |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 10 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

10

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

5.   Enološki postupci

a)   Osnovne enološke prakse

Posebna enološka praksa

Postupak alkoholne fermentacije mora se provoditi do potpunog iscrpljivanja fermentabilnog šećera; temperatura potrebna za dobivanje primarnih karakterističnih aroma ne smije biti veća od 20 °C za bijela vina, 25 °C za ružičasta vina i 28 °C za crna vina. Fermentacija se može prekinuti radi očuvanja neprevrelog šećera ili, kod suhih vina, doslađivanjem s pomoću pročišćenog ugušćenog mošta iz područja proizvodnje.

Vina mogu biti podvrgnuta razdoblju odležavanja koje za vino „Crianza” iznosi 18 mjeseci, za vino „Reserva” 24 mjeseca, a za vino „Gran reserva” 36 mjeseci. Bačve moraju biti izrađene od hrastova drva te imati zapremninu od 330 litara.

Kvalitetna pjenušava vina moraju ispunjavati zahtjeve utvrđene u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 606/2009.

b)   Najveći urodi

Sorte bijelih vina dobivene od vinove loze s račvastim uzgojnim oblikom

7 860 kg grožđa po hektaru

Sorte bijelih vina dobivene od vinove loze s račvastim uzgojnim oblikom

55 hl po hektaru

Sorte crnih vina dobivene od vinove loze s račvastim uzgojnim oblikom

6 430 kg grožđa po hektaru

Sorte crnih vina dobivene od vinove loze s račvastim uzgojnim oblikom

45 hl po hektaru

Sorte bijelih vina dobivene od vinove loze sa špalirskim sustavom uzgoja

11 430 kilograma grožđa po hektaru

Sorte bijelih vina dobivene od vinove loze sa špalirskim sustavom uzgoja

80 hl po hektaru

Sorte crnih vina dobivene od vinove loze sa špalirskim sustavom uzgoja

10 000 kg grožđa po hektaru

Sorte crnih vina dobivene od vinove loze sa špalirskim sustavom uzgoja

70 hl po hektaru

6.   Ograničeno područje

Obuhvaća čestice i dijelove vinograda koji se nalaze u sljedećim općinama: Almansa, Alpera, Bonete, Corral Rubio, Higuereula, Hoya Gonzalo, Pétrola i Chinchilla, području razgraničenom sporednim kolosijekom AB-402 (koji se pruža od Horne do Vente de Alhama), koje je s jedne strane omeđeno općinama Pétrola i Corral Rubio, a s druge općinama Bonete, Higueruela i Hoya Gonzalo.

7.   Glavne sorte vinove loze

Verdejo

Garnacha Tintorera

Monastrell

8.   Opis povezanosti

Vino

| 1. | Detaljne informacije o zemljopisnom području (prirodni i ljudski čimbenici)
  Zemljopisno područje koje obuhvaća zaštićenu oznaku izvornosti Almansa jest visoki plato koji je s istočne strane omeđen koridorom Almansa, dijelom stare kraljevine Valencije. To mjesto stoljećima je činilo prijelaz od zemlje koja pripada Levantu prema Kastilji. Glavni kriterij za razlikovanje područja koje obuhvaća zaštićenu oznaku izvornosti Almansa u odnosu na Levant jest razlika u nadmorskoj visini u rasponu od 400 metara (u susjednom selu grada Fuentea La Higuera) do 700 metara (u Almansi), pri čemu su ta dva grada udaljena tek 15 km. Klima je ekstremna kontinentalna, s izrazito hladnim i suhim zimama koje se izmjenjuju s izrazito vrućim ljetima. Padaline u najvećoj mjeri padaju u proljeće i krajem ljeta; prosječna godišnja količina oborina iznosi 250 mm.
  Tlo je bogato vapnencem i u njemu se izmjenjuju kameniti dijelovi s tankom podlogom i pjeskoviti i duboki dijelovi. Općenito govoreći, ta tla nisu jako plodna i daju slabe prinose po hektaru.
  Općine koje čine područje zaštićene oznake izvornosti Almansa nalaze se u unutrašnjosti pokrajine Albacete. Riječ je o ponajprije ruralnom području čija je glavna urbana aglomeracija sam grad Almansa, koji ima 26 000 stanovnika. Poljoprivreda čini glavni resurs regije. Zaštićena oznaka izvornosti Almansa nastala je 1966. godine. |
| --- | --- |

1.

Detaljne informacije o zemljopisnom području (prirodni i ljudski čimbenici)

Zemljopisno područje koje obuhvaća zaštićenu oznaku izvornosti Almansa jest visoki plato koji je s istočne strane omeđen koridorom Almansa, dijelom stare kraljevine Valencije. To mjesto stoljećima je činilo prijelaz od zemlje koja pripada Levantu prema Kastilji. Glavni kriterij za razlikovanje područja koje obuhvaća zaštićenu oznaku izvornosti Almansa u odnosu na Levant jest razlika u nadmorskoj visini u rasponu od 400 metara (u susjednom selu grada Fuentea La Higuera) do 700 metara (u Almansi), pri čemu su ta dva grada udaljena tek 15 km. Klima je ekstremna kontinentalna, s izrazito hladnim i suhim zimama koje se izmjenjuju s izrazito vrućim ljetima. Padaline u najvećoj mjeri padaju u proljeće i krajem ljeta; prosječna godišnja količina oborina iznosi 250 mm.

Tlo je bogato vapnencem i u njemu se izmjenjuju kameniti dijelovi s tankom podlogom i pjeskoviti i duboki dijelovi. Općenito govoreći, ta tla nisu jako plodna i daju slabe prinose po hektaru.

Općine koje čine područje zaštićene oznake izvornosti Almansa nalaze se u unutrašnjosti pokrajine Albacete. Riječ je o ponajprije ruralnom području čija je glavna urbana aglomeracija sam grad Almansa, koji ima 26 000 stanovnika. Poljoprivreda čini glavni resurs regije. Zaštićena oznaka izvornosti Almansa nastala je 1966. godine.

| 2. | Podaci o kvaliteti ili značajkama vina uvelike ili isključivo nastalima zahvaljujući zemljopisnom okruženju.
  Polusuha kontinentalna klima na području proizvodnje zaštićene oznake izvornosti Almansa, povezana sa slabo plodnim tlom, omogućuje samopraćenje proizvodnje vinove loze, čiji prosječni prinos po hektaru iznosi 4 500 kg. Ovaj slabi prinos po vinovoj lozi povećava kromatsku koncentraciju, koncentraciju tanina i aromatsko bogatstvo crnih vina. Tijekom faze zrenja nadmorska visina omoguće izrazito jaku inverziju temperature tijekom noći. Ova pojava doprinosi proizvodnji vina visoke kvalitete. |
| --- | --- |

2.

Podaci o kvaliteti ili značajkama vina uvelike ili isključivo nastalima zahvaljujući zemljopisnom okruženju.

Polusuha kontinentalna klima na području proizvodnje zaštićene oznake izvornosti Almansa, povezana sa slabo plodnim tlom, omogućuje samopraćenje proizvodnje vinove loze, čiji prosječni prinos po hektaru iznosi 4 500 kg. Ovaj slabi prinos po vinovoj lozi povećava kromatsku koncentraciju, koncentraciju tanina i aromatsko bogatstvo crnih vina. Tijekom faze zrenja nadmorska visina omoguće izrazito jaku inverziju temperature tijekom noći. Ova pojava doprinosi proizvodnji vina visoke kvalitete.

| 3. | Povezanost između značajki zemljopisnog područja i kvalitete vina.
  Područje proizvodnje zaštićene oznake izvornosti Almansa nalazi se u prijelaznoj regiji; vinogradi se nalaze na ravnicama, koje su obilježene propusnim tlima bogatima vapnencem i siromašnima hranjivim tvarima; osim toga, prosječna je količina padalina niska i ne prelazi 250 mm godišnje. Mala količina padalina, propusnost tla i slabi prinos omogućuju dobivanje vina izrazite arome i visokog kromatskog intenziteta. |
| --- | --- |

3.

Povezanost između značajki zemljopisnog područja i kvalitete vina.

Područje proizvodnje zaštićene oznake izvornosti Almansa nalazi se u prijelaznoj regiji; vinogradi se nalaze na ravnicama, koje su obilježene propusnim tlima bogatima vapnencem i siromašnima hranjivim tvarima; osim toga, prosječna je količina padalina niska i ne prelazi 250 mm godišnje. Mala količina padalina, propusnost tla i slabi prinos omogućuju dobivanje vina izrazite arome i visokog kromatskog intenziteta.

Kvalitetno pjenušavo vino

| 1. | Detaljne informacije o zemljopisnom području (prirodni i ljudski čimbenici)
  Ekstremna klima područja proizvodnje obilježena izrazito hladnim i suhim zimama i izrazito vrućim ljetima te prosječna nadmorska visina, tla bogata vapnencem i vinogradarska tradicija područja zaštićene oznake izvornosti Almansa čine uvjete primjerene proizvodnji grožđa tražene kvalitete te idealne uvjete za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina. |
| --- | --- |

1.

Detaljne informacije o zemljopisnom području (prirodni i ljudski čimbenici)

Ekstremna klima područja proizvodnje obilježena izrazito hladnim i suhim zimama i izrazito vrućim ljetima te prosječna nadmorska visina, tla bogata vapnencem i vinogradarska tradicija područja zaštićene oznake izvornosti Almansa čine uvjete primjerene proizvodnji grožđa tražene kvalitete te idealne uvjete za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina.

| 2. | Podaci o kvaliteti ili značajkama vina uvelike ili isključivo nastalima zahvaljujući zemljopisnom okruženju.
  Mala količina padalina i slabo plodna tla daju slabi prinos grožđa po hektaru, što kvalitetnih pjenušavim vinima zaštićene oznake izvornosti Almansa daje punoću tijela i ravnotežu te omogućuje dobivanje sitnih i postojanih mjehurića. |
| --- | --- |

2.

Podaci o kvaliteti ili značajkama vina uvelike ili isključivo nastalima zahvaljujući zemljopisnom okruženju.

Mala količina padalina i slabo plodna tla daju slabi prinos grožđa po hektaru, što kvalitetnih pjenušavim vinima zaštićene oznake izvornosti Almansa daje punoću tijela i ravnotežu te omogućuje dobivanje sitnih i postojanih mjehurića.

| 3. | Povezanost između značajki zemljopisnog područja i kvalitete vina.
  Ekstremne temperature i tla bogata vapnencem omogućuju uzgoj dopuštenih sorti koje vinu daju punoću tijela i ravnotežu; isto tako, suha razdoblja, slabi prinosi i insolacija te prirodna alkoholna jakost omogućuju proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina s određenim stupnjem alkohola. |
| --- | --- |

3.

Povezanost između značajki zemljopisnog područja i kvalitete vina.

Ekstremne temperature i tla bogata vapnencem omogućuju uzgoj dopuštenih sorti koje vinu daju punoću tijela i ravnotežu; isto tako, suha razdoblja, slabi prinosi i insolacija te prirodna alkoholna jakost omogućuju proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina s određenim stupnjem alkohola.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Za upotrebu navoda o utvrđenoj i jedinstvenoj sorti vinove loze najmanje 86 % grožđa mora biti dobiveno od te sorte, što mora biti upisano u registre vina.

10.   Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/20131202_PLIEGO_DOP_ALMANSA.pdf

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/41

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 16. lipnja 2017.

o objavi u Službenom listu Europske unije zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Méntrida (ZOI))

(2017/C 194/07)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 97. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Španjolska je podnijela zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Méntrida” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Španjolska je podnijela zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Méntrida” u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su uvjeti utvrđeni člancima 93. do 96., člankom 97. stavkom 1., člancima 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su uvjeti utvrđeni člancima 93. do 96., člankom 97. stavkom 1., člancima 100., 101. i 102. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ispunjeni.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 trebalo bi u Službenom listu Europske unije objaviti zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Méntrida”, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 trebalo bi u Službenom listu Europske unije objaviti zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Méntrida”,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv „Méntrida” naveden je u Prilogu ove Odluke, u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

U skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prigovor na izmjenu specifikacije iz prvog stavka ovog članka može se podnijeti u roku od dva mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2017.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

---

PRILOG

„MÉNTRIDA”

AOP-ES-A0047-AM03

Datum podnošenja zahtjeva: 15. srpnja 2015.

Zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. – Izmjena koja nije manja

2.   Opis i obrazloženje izmjene

2.1.   Opis proizvoda

S obzirom na trenutačnu potražnju tržišta i potrošača u specifikaciju proizvoda potrebno je dodati bijela, ružičasta i crvena pjenušava vina zbog sljedećih razloga:

| — | usmjeravanje dijela proizvodnje prema vrsti tržišta koje je manje zasićeno u pogledu ponude proizvoda, |
| --- | --- |

—

usmjeravanje dijela proizvodnje prema vrsti tržišta koje je manje zasićeno u pogledu ponude proizvoda,

| — | zabilježeno povećanje prodaje tih proizvoda i stoga smatramo primjerenim zaštititi ih raznim standardima kvalitete, |
| --- | --- |

—

zabilježeno povećanje prodaje tih proizvoda i stoga smatramo primjerenim zaštititi ih raznim standardima kvalitete,

| — | međunarodna tržišta zahtijevaju sve veću raznolikost proizvoda koji zadovoljavaju potrebe potrošača. Bez raznolikosti proizvoda nismo konkurentni te smo stoga odlučili povećati zastupljenost različitih proizvoda u svim paletama i svim cjenovnim skupinama, posebno pri izvozu. |
| --- | --- |

—

međunarodna tržišta zahtijevaju sve veću raznolikost proizvoda koji zadovoljavaju potrebe potrošača. Bez raznolikosti proizvoda nismo konkurentni te smo stoga odlučili povećati zastupljenost različitih proizvoda u svim paletama i svim cjenovnim skupinama, posebno pri izvozu.

2.2.   Primijenjeni enološki postupci

Za novi tip vina „pjenušavo vino” utvrđeni su posebni novi enološki postupci.

2.3.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Ovim se stavkom zahtijeva ažuriranje sljedećih 17 općina na području proizvodnje: Argés (samo poligoni 3 i 5), Cardiel de los Montes, Carpio del Tajo (El), Carriches, Cazalegas, Erustes, Garciotún, Guadamur (samo poligoni 17 i 18), Illán de Vacas, Lominchar, Mata (La), Mesegar, Nuño Gómez, Olías del Rey, Palomeque, San Martín de Pusa i Talavera de la Reina.

Te je općine potrebno ažurirati jer na početku u njima nije bilo nasada vinove loze i nisu bile uključene u prve utvrđene proizvodne standarde. Neke su od njih već prije navedene u području proizvodnje utvrđenom u uredbama o zaštićenoj oznaci izvornosti objavljenima 1966., 1976. i 1992., a tih se 17 općina geografski nalazi na ograničenom proizvodnom području ili graniči s njime.

Trenutačno postoje nasadi vinove loze autohtonih sorti tog područja odobrenih u specifikaciji proizvoda Méntrida ZOI i, kao što je dokazano za sve te općine, klima i tlo slični su onima u općinama na području proizvodnje. Stoga se može smatrati da navedene općine pripadaju području proizvodnje proizvoda Méntrida ZOI.

Svojstva tla, klime i sorti tih općina koje se želi ažurirati slične su onima koje su već zaštićene tom oznakom podrijetla.

2.4.   Povezanost

Za novi tip vina „pjenušavo vino” utvrđena je nova poveznica.

2.5.   Imena i adrese nadzornih tijela

Navedeni su naziv i adresa nadzornih tijela nadležnih u trenutku podnošenja zahtjeva za izmjenu te poveznica na web-mjesto na kojem su navedena ažurirana nadzorna tijela za Méntrida ZOI.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Méntrida (es)

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

Pjenušavo vino

4.   Opis vina

Suho bijelo vino i suho bijelo vino „Roble”

Bijela su vina blijedožute boje/boje slame, ponekad sa zelenkastom nijansom (tijekom prvih nekoliko mjeseci, a zatim one nestanu), nježno zlaćana ovisno o sorti i, u tom slučaju, vremenu provedenom u bačvi. Arome su čiste, srednjeg ili jakog intenziteta. Osjećaju se voćne arome s cvjetnim i biljnim notama. U bijelom vinu „Roble” osjećaju se kremaste arome slastica s prepečenom podnotom. Bogata su okusa i arome.

Ukupan sumporov dioksid: bit će prilagođen odredbama iz Priloga I.B Uredbi Komisije (EZ) br. 606/2009.

Opća analitička svojstva:

| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 11 |
| --- | --- |
| Najmanji ukupni udio kiselosti: | 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 10 |

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

11

Najmanji ukupni udio kiselosti:

5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

10

Bijelo vino, bijelo vino „Roble”, polusuho, poluslatko i slatko vino

Vizualno i olfaktivno slična su suhim vinima iste sorte.

Okus: vino je uravnoteženo u pogledu alkoholne jakosti, kiselosti i udjela neprevrelog šećera.

Ukupan sumporov dioksid: bit će prilagođen odredbama iz Priloga I.B Uredbi Komisije (EZ) br. 606/2009.

Opća analitička svojstva:

| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 9 |
| --- | --- |
| Najmanji ukupni udio kiselosti: | 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 10 |

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

9

Najmanji ukupni udio kiselosti:

5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

10

Suha ružičasta vina, polusuha, poluslatka i slatka

Ružičasta boja jagode, jasna i živa sa žarkocrvenim odsjajem dok je mlado. Snažna aroma koja podsjeća na jagode, maline, šumsko voće i/ili ružine latice.

Svježa, voćna aroma (šumsko voće, jagode, maline), ukusna, jaka.

Vina koja se stavljaju na tržište bez filtriranja i stabilizacije vizualno se definiraju kao „blago uzburkana ili neprozirna”, no okus im može biti bogatiji.

Najmanja stvarna alkoholna jakost za suha vina: 11,5 % vol.

Ukupan sumporov dioksid: bit će prilagođen odredbama iz Priloga I.B Uredbi Komisije (EZ) br. 606/2009.

Opća analitička svojstva:

| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 9 |
| --- | --- |
| Najmanji ukupni udio kiselosti: | 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 10 |

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

9

Najmanji ukupni udio kiselosti:

5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

10

Mlado crno vino i mlado crno vino „Roble”, suho crno vino i crna vina „Crianza”, „Reserva” i „Gran Reserva”

Visoka titracija. Crvena boja trešnje, tamnogranatna ili boja višnje sa žarkoljubičastim nijansama na rubu ili od rubinsko crvene do boje trešnje s narančastim i crvenkastim nijansama. Voćna aroma (kupina, ribiz) ili s cvjetnim notama, ponekad s aromom začina ili drva. Vino bogata okusa i arome s dobro integriranim taninom. Dok se drži u hrastovoj bačvi, poprima intenzivan okus. Ima bogatu strukturu i tijelo, a u ustima ostavlja intenzivan voćni okus s notama okusa drva. U ustima ostaje dugi i intenzivni gorkasti okus.

*Udio hlapljivih kiselina može prekoračiti 1 mEq/l za svaki stupanj alkohola iznad 11 % vol. i za svaku godinu starenja, do najviše 16,6 mEq/l. *Sumporov dioksid: 200 mg/l ako je udio šećera > 5 g/l.

Opća analitička svojstva:

| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 12 |
| --- | --- |
| Najmanji ukupni udio kiselosti: | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

12

Najmanji ukupni udio kiselosti:

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

Mlado crno vino i mlado crno vino „Roble”, polusuho, poluslatko i slatko vino

Vizualno i olfaktivno slična su suhim vinima iste sorte.

Okus: vino je uravnoteženo u pogledu alkoholne jakosti, kiselosti i udjela neprevrelog šećera.

Ukupan sumporov dioksid: bit će prilagođen odredbama iz Priloga I.B Uredbi Komisije (EZ) br. 606/2009.

Opća analitička svojstva:

| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 9 |
| --- | --- |
| Najmanji ukupni udio kiselosti: | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

9

Najmanji ukupni udio kiselosti:

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Crno, bijelo i ružičasto pjenušavo vino

Sitni postojani mjehurići. Ima čistu i voćnu aromu. Vino „Reserva” ima snažnu aromu. Vino je u ustima uravnoteženo, lagane i svježe strukture.

Bijela vina svijetlozlaćane su boje, a vina „Reserva” zlaćane. Ružičasta vina ružičaste su boje koja podsjeća na ružine latice, a vina „Reserva” imaju crvenkastu nijansu. Crna su vina ljubičastih tonova i sjajna, a vina „Reserva” imaju tonove koji podsjećaju na drvo.

Opća analitička svojstva:

| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 10 |
| --- | --- |
| Najmanji ukupni udio kiselosti: | 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,3 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

10

Najmanji ukupni udio kiselosti:

3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,3

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

5.   Enološki postupci

a.   Osnovne enološke prakse

Za odvajanje mošta i vina te za odvajanje od komine upotrebljava se tlak manji od 2,5 kg/cm2, tako da ne prelazi 70 litara mošta ili vina na 100 kg zelene berbe.

Za bijela vina mošt iz kojeg su izdvojeni svi tvrdi dijelovi grozda vrije na temperaturi nižoj od 20 °C. Za crna vina, najmanje trajanje maceracije mošta s kožom iznosi 48 sati.

Za vina kojima je potrebno starenje alkoholno vrenje odvija se na temperaturi od najviše 30 °C. Tijekom procesa starenja drže se u hrastovim bačvama zapremnine do 330 litara.

b.   Najveći urodi

Sadnice oblikovane u valjkasti oblik

7 150 kg grožđa po hektaru

Sadnice oblikovane u valjkasti oblik.

50 hl po hektaru

Sadnice oblikovane u špalirni oblik

12 850 kg grožđa po hektaru

Sadnice oblikovane u špalirni oblik

90 hl po hektaru

6.   Ograničeno područje

Sjeverno u regiji Toledo: regija Toledo: Albarreal de Tajo, Alcabón, Aldeaencabo, Almorox, Arcicollar, Argés (samo poligoni 3 i 5), Barcience, Bargas, Burujón, Camarena, Camarenilla, Cardiel de los Montes, Carmena, Carpio de Tajo (El), Carranque, Carriches, Casar de Escalona (El), Casarrubios del Monte, Castillo de Bayuela, Cazalegas, Cebolla, Cerralbos (Los), Chozas de Canales, Domingo Pérez, Erustes, Escalona, Escalonilla, Fuensalida, Garciotún, Gerindote, Guadamur (samo poligoni 17 i 18), Hormigos, Huecas, Illán de Vacas, Lominchar, Lucillos, Malpica de Tajo, Maqueda, Mata (La), Méntrida, Mesegar, Montearagón, Nombela, Novés, Nuño Gómez, Olías del Rey, Otero, Palomeque, Paredes, Pelahustán, Portillo, Quismondo, Real de San Vicente, Recas, Rielves, San Martín de Pusa, Santa Cruz del Retamar, Santa Olalla, Talavera de la Reina, Toledo, Torre de Esteban Hambrán (La), Torrijos, Val de Santo Domingo, Valmojado, Ventas de Retamosa (Las), Villamiel, Viso (El) i Yunclillos.

7.   Glavne sorte vinove loze

Garnacha Tinta

8.   Opis povezanosti

Vino

Kontinentalna klima s dugim hladnim zimama, vrućim ljetima i vrlo rijetkim padalinama te pjeskovitim tlom koje je kiselo i sadržava izuzetno malu količinu vapna omogućuju proizvodnju vina s visokom alkoholnom jakosti i s visokim udjelom suhe tvari, a koja su ujedno sočna, puna i topla.

Pjenušavo vino

Na zemljopisnom području moguć je uzgoj sorti navedenih u točki 6. ove specifikacije proizvoda, što vinu omogućuje punoću i uravnoteženost.

Isto tako, zahvaljujući sušama i sunčanim satima vina imaju prirodnu alkoholnu jakost što omogućuje proizvodnju vina s definiranom alkoholnom jakosti. Vina iz prethodne točke upotrebljavaju se kao bazna vina za proizvodnju pjenušavih vina. Stoga se podaci navedeni u tom stavku primjenjuju i na ta vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Pravni okvir: —

Vrsta dodatnog uvjeta: —

Opis uvjeta: —

10.   Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/20121108_PLIEGO_DOP_MENTRIDA.pdf

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/47

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8505 – NN Group/ATP/Hotel)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 194/08)

| 1. | Komisija je 6. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici NN Group N.V. („NN Group”, Nizozemska), preko svojeg društva kćeri u stopostotnom vlasništvu REI Germany B.V. („REI”, Nizozemska), i Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP”, Danska) kupnjom udjela neizravno stječu, smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad kompleksom zgrada u Münchenu, Njemačka koji uglavnom čini hotel Holiday Inn („Hotel”). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 6. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici NN Group N.V. („NN Group”, Nizozemska), preko svojeg društva kćeri u stopostotnom vlasništvu REI Germany B.V. („REI”, Nizozemska), i Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP”, Danska) kupnjom udjela neizravno stječu, smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad kompleksom zgrada u Münchenu, Njemačka koji uglavnom čini hotel Holiday Inn („Hotel”).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   NN Group: globalna financijska institucija iz Nizozemske koja pruža usluge ulaganja i osiguranja
  —   ATP: danski javni mirovinski fond sa 4,9 milijuna članova pod nadzorom danskog financijskog nadzornog tijela. Upravlja brojnim programima socijalne skrbi i sigurnosti koji pridonose pružanju osnovne sigurnosti za građane Danske
  —   Hotel: zgrada poznata kao hotel Holiday Inn smješten u Hochstraße 3, München, Njemačka i pripadajuće parkiralište, restorani, barovi i objekti za rekreaciju. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   NN Group: globalna financijska institucija iz Nizozemske koja pruža usluge ulaganja i osiguranja

—   ATP: danski javni mirovinski fond sa 4,9 milijuna članova pod nadzorom danskog financijskog nadzornog tijela. Upravlja brojnim programima socijalne skrbi i sigurnosti koji pridonose pružanju osnovne sigurnosti za građane Danske

—   Hotel: zgrada poznata kao hotel Holiday Inn smješten u Hochstraße 3, München, Njemačka i pripadajuće parkiralište, restorani, barovi i objekti za rekreaciju.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se Komisiji mogu poslati, uz naznaku referentnog broja M.8505 – NN Group/ATP/Hotel, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se Komisiji mogu poslati, uz naznaku referentnog broja M.8505 – NN Group/ATP/Hotel, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/48

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 194/09)

| 1. | Komisija je 6. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Engie (Francuska) i Caisse des Dépôts et consignations („CDC”, Francuska), kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnicima Solairecorsica 1, Solairecorsica 2 i Solairecorsica 3 (svi iz Francuske). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 6. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Engie (Francuska) i Caisse des Dépôts et consignations („CDC”, Francuska), kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnicima Solairecorsica 1, Solairecorsica 2 i Solairecorsica 3 (svi iz Francuske).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Engie: posluje u cijelom energetskom lancu vrijednosti u sektorima plina, električne energije i energetskih usluga,
  —   CDC: francuska financijska grupa u državnom vlasništvu i upravitelj fonda ulaže u projekte javnog sektora i posluje na otvorenim tržištima,
  —   Solairecorsica 1, 2 i 3: upravljanje vlastitom fotonaponskom elektranom za proizvodnju električne energije na Korzici (Francuska). |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Engie: posluje u cijelom energetskom lancu vrijednosti u sektorima plina, električne energije i energetskih usluga,

—   CDC: francuska financijska grupa u državnom vlasništvu i upravitelj fonda ulaže u projekte javnog sektora i posluje na otvorenim tržištima,

—   Solairecorsica 1, 2 i 3: upravljanje vlastitom fotonaponskom elektranom za proizvodnju električne energije na Korzici (Francuska).

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8508 – Engie/CDC/Solairecorsica 1-2-3, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/49

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8495 – Cummins/Eaton Corporation/Eaton JV Business)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 194/10)

| 1. | Komisija je 9. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Cummins, Inc. („Cummins”, SAD) i Eaton Corporation („Eaton”, Irska), kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad dijelovima poduzetnika Eaton („Eaton JV Business”). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 9. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Cummins, Inc. („Cummins”, SAD) i Eaton Corporation („Eaton”, Irska), kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad dijelovima poduzetnika Eaton („Eaton JV Business”).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Cummins: projektiranje, proizvodnja, distribucija i servisiranje motora i povezanih proizvoda u cijelom svijetu,
  —   Eaton: pružanje energetski učinkovitih rješenja za upravljanje električnom, hidrauličkom i mehaničkom energijom, uključujući proizvodnju i prodaju automatskih prijenosnika za gospodarska vozila,
  —   Eaton JV Business: opskrba i razvoj automatskih prijenosa za teška i srednje teška gospodarskih vozila. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Cummins: projektiranje, proizvodnja, distribucija i servisiranje motora i povezanih proizvoda u cijelom svijetu,

—   Eaton: pružanje energetski učinkovitih rješenja za upravljanje električnom, hidrauličkom i mehaničkom energijom, uključujući proizvodnju i prodaju automatskih prijenosnika za gospodarska vozila,

—   Eaton JV Business: opskrba i razvoj automatskih prijenosa za teška i srednje teška gospodarskih vozila.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8495 – Cummins/Eaton Corporation/Eaton JV Business, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8495 – Cummins/Eaton Corporation/Eaton JV Business, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/50

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8435 – FMC/DuPont Divestment Business)

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 194/11)

| 1. | Komisija je 8. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4., a nakon upućivanja u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1), kojom poduzetnik FMC Corporation („FMC”, SAD) stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad dijelovima poduzetnika E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont”, SAD) („preneseno društvo”).
  Ta predložena koncentracija dio je sporazuma o kupnji i prodaji imovine, koji su poduzetnici DuPont i FMC sklopili 31. ožujka 2017., kojim je predviđeno da će poduzetnik FMC kupnjom steći određeni dio poslovanja poduzetnika DuPont u skladu s obvezama prodaje koje su preuzeli poduzetnici The Dow Chemical Company („Dow”) i DuPont kao dio postupka kontrole koncentracija povezanog s predloženom koncentracijom poduzetnikā Dow i DuPont (Predmet M.7932 Dow/DuPont). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 8. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4., a nakon upućivanja u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1), kojom poduzetnik FMC Corporation („FMC”, SAD) stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad dijelovima poduzetnika E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont”, SAD) („preneseno društvo”).

Ta predložena koncentracija dio je sporazuma o kupnji i prodaji imovine, koji su poduzetnici DuPont i FMC sklopili 31. ožujka 2017., kojim je predviđeno da će poduzetnik FMC kupnjom steći određeni dio poslovanja poduzetnika DuPont u skladu s obvezama prodaje koje su preuzeli poduzetnici The Dow Chemical Company („Dow”) i DuPont kao dio postupka kontrole koncentracija povezanog s predloženom koncentracijom poduzetnikā Dow i DuPont (Predmet M.7932 Dow/DuPont).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   FMC: globalno društvo za proizvodnju kemikalija za posebne namjene s interesima na poljoprivrednim, industrijskim i potrošačkim tržištima,
  —   preneseno društvo: većina globalnih poslovnih djelatnosti poduzetnika DuPont u području insekticida i herbicida te njegove djelatnosti istraživanja i razvoja u području zaštite usjeva; to uključuje i isključivu licenciju za dobavu čistog pikoksistrobina, aktivnog sastojka za fungicide koji se upotrebljava za formulaciju čistih proizvoda ili mješavina za primjenu na riži u EGP-u. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   FMC: globalno društvo za proizvodnju kemikalija za posebne namjene s interesima na poljoprivrednim, industrijskim i potrošačkim tržištima,

—   preneseno društvo: većina globalnih poslovnih djelatnosti poduzetnika DuPont u području insekticida i herbicida te njegove djelatnosti istraživanja i razvoja u području zaštite usjeva; to uključuje i isključivu licenciju za dobavu čistog pikoksistrobina, aktivnog sastojka za fungicide koji se upotrebljava za formulaciju čistih proizvoda ili mješavina za primjenu na riži u EGP-u.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8435 – FMC/DuPont Divestment Business, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8435 – FMC/DuPont Divestment Business, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/51

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8526 – CPPIB/BTPS/Milton Park)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2017/C 194/12)

| 1. | Komisija je 12. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Canada Pension Plan Investment Board („CPPIB”, Kanada) i British Telecom Pension Scheme („BTPS”, Ujedinjena Kraljevina) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poslovnim parkom Milton Park („Milton Park”, Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. lipnja 2017. zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Canada Pension Plan Investment Board („CPPIB”, Kanada) i British Telecom Pension Scheme („BTPS”, Ujedinjena Kraljevina) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poslovnim parkom Milton Park („Milton Park”, Ujedinjena Kraljevina).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:






  — | CPPIB: ulaganje sredstava kanadskog mirovinskog sustava; poduzetnik sa sjedištem u Torontu; CPPIB uglavnom ulaže u nekretnine, javni vlasnički kapital, privatni vlasnički kapital, infrastrukturu i instrumente s fiksnim prinosom, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—

CPPIB: ulaganje sredstava kanadskog mirovinskog sustava; poduzetnik sa sjedištem u Torontu; CPPIB uglavnom ulaže u nekretnine, javni vlasnički kapital, privatni vlasnički kapital, infrastrukturu i instrumente s fiksnim prinosom,

| — | BTPS: strukovno mirovinsko osiguranje uspostavljeno u korist zaposlenikā grupe BT Group plc.; djelatnosti BTPS-a uključuju ulaganja u nekretnine, a njegova šira grupa aktivna je u području ulaganja u obveznice i vlasnički kapital u Ujedinjenoj Kraljevini i drugim zemljama, |
| --- | --- |

—

BTPS: strukovno mirovinsko osiguranje uspostavljeno u korist zaposlenikā grupe BT Group plc.; djelatnosti BTPS-a uključuju ulaganja u nekretnine, a njegova šira grupa aktivna je u području ulaganja u obveznice i vlasnički kapital u Ujedinjenoj Kraljevini i drugim zemljama,

| — | Milton Park nalazi se u Didcotu u Oxfordshireu, a ukupna površina nekretnine jest 122 hektara; u poslovnom parku nalaze se 92 zgrade s 250 korisnika objekata i više od 9 000 zaposlenika; Milton Park trenutačno je u vlasništvu poduzetnika BTPS. |
| --- | --- |

—

Milton Park nalazi se u Didcotu u Oxfordshireu, a ukupna površina nekretnine jest 122 hektara; u poslovnom parku nalaze se 92 zgrade s 250 korisnika objekata i više od 9 000 zaposlenika; Milton Park trenutačno je u vlasništvu poduzetnika BTPS.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8526 – CPPIB/BTPS/Milton Park, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se, uz naznaku referentnog broja M.8526 – CPPIB/BTPS/Milton Park, Komisiji mogu poslati telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 17.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 194/52

---

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2017/C 194/13)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI ILI ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„BLEU D’AUVERGNE”

EU br.: PDO-FR-02214 – 4.1.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Međustrukovno regionalno udruženje za „Bleu d’Auvergne”

| Adresa: | Mairie |
| --- | --- |
| 15400 Riom-ès-Montagnes |
| FRANCUSKA |

Adresa:

Mairie

15400 Riom-ès-Montagnes

FRANCUSKA

Tel.

+33 471781198

Faks

+33 471781198

E-pošta:

bleudauvergne@wanadoo.fr

Međustrukovno regionalno udruženje „Bleu d’Auvergne” čine gospodarski subjekti ZOI-ja „Bleu d’Auvergne” (proizvođači i otkupljivači mlijeka, prerađivači i sirari) te ono ima pravni interes za podnošenje zahtjeva.

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| — | ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☒ | Zemljopisno područje |
| — | ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| — | ☒ | Način proizvodnje |
| — | ☐ | Povezanost |
| — | ☒ | Označivanje |
| — | ☒ | Ostalo: povezanost, nadzor |

—

☐

Naziv proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☒

Zemljopisno područje

—

☒

Dokaz o podrijetlu

—

☒

Način proizvodnje

—

☐

Povezanost

—

☒

Označivanje

—

☒

Ostalo: povezanost, nadzor

4.   Vrsta izmjene

| — | ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 |

—

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

—

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5.   Izmjena (izmjene)

Opis proizvoda

U svrhu dobivanja potpunog opisa proizvoda dodaje se da se sir „Bleu d’Auvergne”„proizvodi isključivo” od „usirenog” kravljeg mlijeka te da ima „netlačeno, nekuhano, fermentirano i posoljeno” tijesto.

Rečenica;

„Ovaj je sir dostupan u dvama oblicima: — velikim oblicima promjera otprilike 20 cm, visine od 8 do 10 cm te mase između 2 i 3 kg, — malim oblicima promjera otprilike 10,5 cm i mase od 350 g, 500 g ili 1 kg”

zamjenjuje se rečenicom:

„Ovaj je sir dostupan u plosnatom cilindričnom obliku promjera 19 cm do 23 cm, visine od 8 do 11 cm te mase između 2 i 3 kg.”.

Dakle, s obzirom na to da se sirevi malog oblika već godinama ne proizvode, oznakom izvornosti obuhvaćeni su samo sirevi velikog oblika (promjera od 19 do 23 cm i visine od 8 do 11 cm). Promjer sira utvrđen je u rasponu između najmanje vrijednosti od 19 cm i najveće vrijednosti od 23 cm, što predstavlja veći stupanj preciznosti u odnosu na izraz „otprilike 20 cm” naveden u važećoj specifikaciji. Najveća visina povećana je za jedan centimetar kako bi se uzele u obzir utvrđene prakse.

Udio suhe tvari u proizvodu utvrđen je na najmanje 51 % umjesto 52 %, a za potrebe nadzora dodano je da je taj parametar izražen „nakon potpunog sušenja”. Ovom je izmjenom uzeta u obzir postupna promjena proizvoda prema dobivanju kremastije teksture. Između bilježaka o degustaciji i rezultata koji se odnose na udio suhe tvari postoji pozitivna poveznica; sirevi dobre kvalitete okusa često odgovaraju sirevima s manjim udjelom suhe tvari.

Dodaje se rečenica:

„Sir se smije staviti na tržište pod zaštićenom oznakom izvornosti ‚Bleu d’Auvergne’ tek od 28. dana od dana sirenja.”

i njome je zamijenjena rečenica:

„Zrenje traje najmanje četiri tjedna za sireve mase veće od 1 kg te dva tjedna za sireve mase manje od 1 kg.”, koja se nalazi u rubrici „Metoda dobivanja” u važećoj specifikaciji.

Time je trajanje zrenja sireva zamijenjeno najkraćim rokom prije stavljanja na tržište jednakovrijednog trajanja zbog uvođenja mogućnosti faze čuvanja nakon same faze zrenja. Taj je rok izražen u danima, a ne u tjednima te je utvrđeno da teče od dana sirenja, u skladu s običajima te radi olakšavanja nadzora.

Kora proizvoda preciznije je opisana (umjesto „prirodne pljesnive kore”) uvođenjem sljedećih rečenica: „Kora sira ‚Bleu d’Auvergne’ zdrava je, bez tragova vlage ili eksudacije. Nema samo jednu ujednačenu boju. Može imati plijesan bijele, sive, zelene, plave i crne boje.”. Organoleptički opis proizvoda dopunjen je sljedećim elementima: „Tijesto je bijele boje do boje slonovače, s otvorima i pravilno raspodijeljenom plijesni plave do zelene boje. Ta je plijesan veličine zrna pšenice do zrna kukuruza. Tekstura je topiva, kremasta i glatka. Okus sira ‚Bleu d’Auvergne’ intenzivan je, tipičan, uravnotežen, s aromama plave plijesni, raslinja ili gljiva. Može imati blagu slanu i gorku notu. Ovisno o zrenju okus je pojačan okusima koji nastaju djelovanjem plijesni Penicillium roqueforti.” Ovim opisom, dobivenim organoleptičkim ispitivanjima koja su proveli stručnjaci za sir „Bleu d’Auvergne”, omogućuje se bolje utvrđivanje značajki proizvoda te je koristan za organoleptičko ispitivanje proizvoda u okviru kontrola.

Penicillium roqueforti

Budući da se proizvod najčešće prodaje u rezanom obliku, dodan je navod: „Sir ‚Bleu d’Auvergne’ može se stavljati na tržište u komadima svih oblika.”

Zemljopisno područje

Zemljopisno područje

Budući da je opis faze zrenja dopunjen uvođenjem razlike između faze zrenja u podrumu na temperaturi između 6 °C i 12 °C te, ako je to primjenjivo, faze čuvanja na hladnom pri temperaturi između 0 °C i 6 °C, prva rečenica, u kojoj se upućuje na faze koje se provode na zemljopisnom području, dopunjena je navođenjem faze čuvanja sireva do 28. dana počevši od dana sirenja.

Izmijenjeno je razgraničenje zemljopisnog područja. Zemljopisno područje smanjeno je s 1 158 na 630 općina. Zemljopisno područje usmjereno je na hercinske stijene i vulkansku pokrivenost, pri čemu su isključeni golemi sedimentarni bazeni i velike poplavne doline. Daje se prednost poljoprivrednim regijama koje obiluju pašnjacima, u kojima je djelovanje usmjereno na travu te koje imaju visinu i količinu padalina potrebne za tu proizvodnju. Konačno, pripada tradicionalnom području proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne” te primjenjuje očuvanje trenutačnih običaja u pogledu prerade i prikupljanja mlijeka za „Bleu d’Auvergne”. U zonama isključenima iz zemljopisnog područja više nije utvrđeno prikupljanje mlijeka namijenjenog proizvodnji sira „Bleu d’Auvergne” ili proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne”.

Dokaz o podrijetlu

Dokaz o podrijetlu

Predviđena je identifikacijska prijava gospodarskih subjekata, kojom će se zamijeniti izjava o sposobnosti. Identifikacija gospodarskih subjekata preduvjet je za njihovo ovlaštenje i njome se priznaje njihova sposobnost ispunjavanja uvjeta specifikacije one oznake kojom se žele koristiti. Predviđene su i izjave potrebne za priznavanje i praćenje proizvoda namijenjenih za stavljanje na tržište pod zaštićenom oznakom izvornosti.

Dopunjen je popis registracija koje moraju provesti gospodarski subjekti. Za pojašnjenja dodana u uvjete proizvodnje utvrđene specifikacijom potrebni su dodatni registracijski elementi kako bi se omogućio njihov nadzor.

Način proizvodnje

Način proizvodnje

Proizvodnja mlijeka:

Uvedene su odredbe o uvjetima uzgoja i prehrane mliječnog stada te upravljanje njime koje se temelje na tradicionalnim praksama.

Definirano je mliječno stado. Riječ je o „svim mliječnim kravama i junicama koje se nalaze na gospodarstvu”, s time da su „mliječne krave životinje koje daju mlijeko i zasušene životinje”, a „junice su životinje u razdoblju nakon odbijanja od mlijeka do prvog teljenja.”. Tom se definicijom nastoji jasno utvrditi na koje se životinje upućuje pri upotrebi pojmova „mliječno stado”, „mliječne krave” i „junice” u nastavku specifikacije kako bi se izbjegla zabuna.

Dodana je zabrana uvođenja u mliječna stada krava ili junica koje su oteljene i/ili uzgojene izvan zemljopisnog područja. Povijesno gledajući, uzgajivači na zemljopisnom području imaju autonomiju u obnavljanju svojih stada jer junice ili krave kupljene izvan zemljopisnog područja mogu imati poteškoće u prilagodbi srednje visokom gorju i načinu ishrane, čega je posljedica njihovo brzo starenje. Prema tome, zabranom uvođenja u mliječna stada životinja rođenih i/ili uzgojenih izvan zemljopisnog područja omogućuje se bolja prilagodba životinja okruženju i ishrani, tim više što ne postoje zahtjevi u pogledu pasmine.

Ipak je predviđeno da, zbog sanitarnih razloga ili za pasmine „abondance”, „aubrac”, „brune”, „ferrandaise”, „simmental française” i „tarentaise” prisutne u malom broju na zemljopisnom području, mogu postojati odstupanja koja podrobno i s vremenskim ograničenjem odobrava nadležno nacionalno tijelo. Naime, te se pasmine smatraju pogodnijima za planinska područja pa se mogu prilagoditi zemljopisnom okruženju. Nadalje, moraju udovoljavati jednakim uvjetima proizvodnje kao i krave drugih pasmina ako se nalaze na gospodarstvu kojem je odobrena oznaka ZOI-ja „Bleu d’Auvergne”.

Dodana je sljedeća rečenica: „Tijekom cijele godine osnovni obrok mliječnog stada sastoji se isključivo od krmiva koja potječu sa zemljopisnog područja zaštićene oznake izvornosti.”. Ta autonomnost ishrane na zemljopisnom području pridonosi jačanju povezanosti s podnebljem.

U nastavku je objašnjen sastav osnovnog obroka: riječ je o svim vrstama krmiva, uključujući lucernu duge stabljike koja se suši u stručcima te ne uključujući krstašice, koje imaju snažan učinak na organoleptička svojstva mlijeka (miris kupusa).

Udio svježe trave, suhog ili prosušenog sijena ili silirane trave u osnovnom obroku mliječnih krava utvrđen je na prosjek od najmanje 70 % tijekom godine, izraženo suhom tvari. Suha tvar utvrđena je na najmanje 30 % dnevno. Izvan razdoblja ispaše mliječne krave dobivaju svakodnevno najmanje 3 kg sijena (pokošena i osušena trava s više od 80 % suhe tvari) po kravi, izraženo suhom tvari. Proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne” ukorijenjena je u planinsko područje u kojem dominira proizvodnja trave koja se upotrebljava za ishranu mliječnih krava. U odredbama specifikacije potvrđena je uloga trave kao temelja ishrane.

Za mliječne krave u laktaciji utvrđena je obveza ispaše najmanje 150 dana godišnje i stavljanje na raspolaganje površine od najmanje 30 ara po kravi radi ispaše. Ispaša je središnji element ishrane mliječnih krava u laktaciji na zemljopisnom području zaštićene oznake izvornosti. Pridružena je važnosti trave u obrocima mliječnih krava navedenoj u prethodnom stavku.

Kako bi se zajamčila povezanost s područjem u pogledu ishrane životinja, potvrđena je zabrana uzgoja mliječnog stada bez ispaše.

Broj životinja na gospodarstvu ograničava se na jednu mliječnu kravu po hektaru površine za ispašu, što je u skladu s dosljednošću prethodnih odredbi, kojima se daje prednost ishrani na temelju izvora krmiva koji se nalaze na gospodarstvu, dakle koji su podrijetlom sa zemljopisnog područja, te pridonosi održavanju razmjerno ekstenzivne naravi gospodarstava.

Opisani su uvjeti skladištenja krmiva za mliječne krave: silosi u obliku „krtičnjaka” i hodnik izgrađeni su na betonskoj ili stabiliziranoj platformi, a suha krmiva skladište se ispod trajnog zaklona. Tim se odredbama nastoji očuvati kvaliteta krmiva.

Unos dodataka ishrani za mliječne krave ograničen je na 1 800 kg suhe tvari po mliječnoj kravi godišnje, što je prosjek za sve mliječne krave, dok za junice dodaci ishrani u prosjeku ne smiju premašivati 30 % ukupnog obroka u suhoj tvari tijekom godine. Želi se spriječiti da ta hrana zauzme preveliku ulogu u ishrani i dati prednost osnovnom obroku koji potječe sa zemljopisnog područja. Osim toga, sirovine dopuštene u dodacima ishrani mliječnih krava i dopušteni aditivi predmet su pozitivnog popisa potrebnog za bolje upravljanje ishranom te njezino osiguravanje i nadzor. Zabranjeno je štavljenje pogača formaldehidom jer ta praksa nije u skladu s tradicionalnim praksama.

Dodana je odredba kojom se zabranjuju GMO-ovi u ishrani životinja i kulturama s gospodarstva radi očuvanja tradicionalne ishrane.

Odredbe koje se odnose na razastiranje organskih hranjivih tvari definirane su kako bi se ishrana krava zaštitila od rizika od kontaminacije zagađivačima.

Mlijeko u izradi sira:

Dodana je odredba prema kojoj se mlijeko nakon mužnje skladišti u rashlađenom spremniku te da se smije skladištiti na farmi tijekom najviše 48 sati kako bi se ograničilo smanjenje njegove kvalitete i izbjegao razvoj neželjenih klica.

Dodana je sljedeća rečenica: „Izlijevanje cisterni u stalne spremnike obvezno se provodi na zemljopisnom području zaštićene oznake izvornosti.”. Svrha je ove odredbe osiguranje sljedivosti mlijeka i omogućivanje kontrola.

Dodano je da upotrijebljena mlijeka mogu biti sirova, toplinski obrađena ili pasterizirana, što odgovara praksama koje se provode već desetljećima.

Prerada:

Opisana je priprema mlijeka prije sirenja, u slučaju proizvodnje na farmi i mljekarske proizvodnje, u skladu s umijećem, kako bi se zajamčilo njihovo održavanje.

| — | Pri proizvodnji na farmi upotrebljava se mlijeko iz najviše dvije uzastopne mužnje (prva se rashlađuje radi čuvanja), a sirenje se provodi najviše 16 sati nakon prve mužnje. |
| --- | --- |

—

Pri proizvodnji na farmi upotrebljava se mlijeko iz najviše dvije uzastopne mužnje (prva se rashlađuje radi čuvanja), a sirenje se provodi najviše 16 sati nakon prve mužnje.

| — | Kod mljekarske proizvodnje prije sirenja provodi se prethodno sazrijevanje mlijeka pri temperaturi između 6 °C i 14 °C, koje traje najmanje četiri sata. Odlaganje na temperaturu prethodnog sazrijevanja može biti popraćeno dodavanjem startera, a provodi se u roku od 24 sata nakon zaprimanja mlijeka u pogonu. Ti su uvjeti pogodni za razvoj mliječnih bakterija koje su prisutne ili dodane u okruženje. Jednako tako, omogućuju lagano kiseljenje prije sirenja, a time i dobivanje gruša u kojem prevladava mliječna komponenta. Prethodno sazrijevanje povijesni je postupak u mliječnoj proizvodnji sira „Bleu d’Auvergne”. |
| --- | --- |

—

Kod mljekarske proizvodnje prije sirenja provodi se prethodno sazrijevanje mlijeka pri temperaturi između 6 °C i 14 °C, koje traje najmanje četiri sata. Odlaganje na temperaturu prethodnog sazrijevanja može biti popraćeno dodavanjem startera, a provodi se u roku od 24 sata nakon zaprimanja mlijeka u pogonu. Ti su uvjeti pogodni za razvoj mliječnih bakterija koje su prisutne ili dodane u okruženje. Jednako tako, omogućuju lagano kiseljenje prije sirenja, a time i dobivanje gruša u kojem prevladava mliječna komponenta. Prethodno sazrijevanje povijesni je postupak u mliječnoj proizvodnji sira „Bleu d’Auvergne”.

| — | Za obje su vrste proizvodnje dopuštene homogenizacija i standardizacija u pogledu masne tvari. Homogenizacija je tehnika kojom se potiče razvoj arome sira, omogućuje bolja raspodjela masne tvari u grušu i dobivanje tijesta intenzivnije bijele boje, uz bolju vidljivost plijesni. |
| --- | --- |

—

Za obje su vrste proizvodnje dopuštene homogenizacija i standardizacija u pogledu masne tvari. Homogenizacija je tehnika kojom se potiče razvoj arome sira, omogućuje bolja raspodjela masne tvari u grušu i dobivanje tijesta intenzivnije bijele boje, uz bolju vidljivost plijesni.

Temperatura sirenja utvrđena je u rasponu između 30 °C i 34 °C. Ona ima znatan utjecaj na djelovanje sirila u toj fazi od iznimne važnosti.

Penicillium roqueforti izrijekom se navodi među sastojcima, pomoćnim tvarima za proizvodnju ili aditivima dopuštenima u mlijeku te tijekom proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne”, osim mliječnih sirovina. Radi veće preciznosti upućivanje na „neškodljive bakterijske kulture, kvasac i plijesni” na tom popisu zamijenjeno je upućivanjem na „druge” kulture bakterija, kvasca i plijesni (osim Penicilliuma) „čija je neškodljivost dokazana upotrebom”. Potom se potvrđuje nanošenje plijesni Penicillium roqueforti jer se radi o neophodnom elementu u tehnološkom postupku proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne”. Potrebno je napomenuti da je upućivanjem na Penicillium roqueforti zamijenjeno upućivanje na Penicillium glaucum, koje je navedeno u sažetku objavljenom nakon promjene saznanja o plijesnima i njihove razredbe. Osim toga, kako bi se izbjegla dvosmislenost tijekom kontrola, navodi se da su dopušteni rekonstruirani uzgojni supstrati kao potpora za rast startera.

Penicillium roqueforti

Penicilliuma

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Penicillium glaucum

Kako bi se uzele u obzir uobičajene prakse, nakon koagulacije provode se faze rezanja i miješanja gruša te odvajanje najvećeg dijela gruša i seruma prije stavljanja u kalup: „Nakon koagulacije gruš se reže u kockice veličine u rasponu od zrna kukuruza do lješnjaka. Miješanje omogućuje dobivanje ‚obloženog’ zrna. Prije stavljanja u kalup najveći dio seruma odvaja se od gruša. Gruš se stavlja u kalup nakon rezanja i miješanja.”. Prema tome, riječ je o opisivanju proizvodnje prema veličini zrna gruša nakon rezanja (veličina gruša u rasponu je između zrna kukuruza i lješnjaka) te o uvođenju napomene o nastanku (željenog) izgleda zrna do kojeg dolazi pri stvaranju otvora u nastavku, pri čemu zrna gruša ostaju zasebna u trenutku kalupljenja.

Dodane su pojedinosti o fazi cijeđenja gruša nakon kalupljenja. Utvrđeno je trajanje od najviše 72 sata, čime se zamjenjuje neprecizni prilog „polako” prisutan u važećoj specifikaciji, kako bi se uzele u obzir trenutačne prakse i utvrdila vrijednost kojom se omogućuje provođenje kontrola. Dodano je kako se cijeđenje provodi bez prešanja, uz okretanja te pri temperaturi koja omogućuje postizanje pH-vrijednosti manje od 5 na kraju faze. Ta je pH-vrijednost nužna za postizanje dostatnog cijeđenja za „Bleu d’Auvergne”.

Rečenica „Zabranjeno je čuvanje mliječnih sirovina, proizvoda u pripremi, gruša ili svježeg sira držanjem na temperaturi nižoj od 0 °C.” zamijenjena je rečenicom „Zabranjen je prijenos gruša te čuvanje mliječnih sirovina, proizvoda u pripremi, gruša ili svježeg sira držanjem na temperaturi nižoj od 0 °C.”. Riječ je o zabrani prijenosa gruša neovisno o sredstvu jer ta praksa ne odgovara povijesnoj upotrebi.

Načini soljenja izmijenjeni su u svrhu prilagodbe promjenama proizvodnih alata.

Rečenicama:

„Sir se soli nakon cijeđenja, utrljavanjem ili posipanjem soli po čitavoj površini, u prostoriji čija temperatura može biti između 14 °C i 22 °C. Tom soljenju može prethoditi stavljanje u salamuru”

zamjenjuje se rečenica:

„Sir se cijedi polako, soli ručno u dvije faze upotrebom krupne suhe soli, uz nekoliko okretanja”. Iako se i danas upotrebljava, ručna tehnika u dvije faze ne može ostati jedina metoda soljenja zbog napretka u pogledu alata. Mogu se upotrebljavati krupna i sitna sol. Neovisno o tome provodi li se ručno ili ne, soljenjem s pomoću utrljavanja ili posipanja soli omogućuje se stvaranje kore svojstvene za „Bleu d’Auvergne”. Tom soljenju može prethoditi stavljanje proizvoda u salamuru, što čini praksu koja se upotrebljava već godinama i koja dopunjuje soljenje utrljavanjem ili posipanjem soli bez utjecanja na organoleptičke značajke proizvoda, što se dokazuje provedenom degustacijom. Utvrđeno je da se soljenje provodi na kraju cijeđenja.

Dopunjen je opis faze probadanja na način da je navedeno da se provodi samo jedno probadanje te definiranjem razdoblja od najviše deset dana između sirenja i probadanja kako bi se zajamčila kvaliteta proizvoda.

Zrenje:

Rečenica „Zrenje traje najmanje četiri tjedna za sireve mase veće od 1 kilograma te dva tjedna za sireve mase manje od 1 kg” zamijenjena je sljedećim: „Počevši od datuma probadanja, sirevi se nezapakirani podvrgavaju zrenju u trajanju od najmanje 15 dana u podrumu ili sušionici, pri temperaturi između 6 °C i 12 °C te vlažnosti većoj od 90 %. Prema potrebi sirevi se nakon toga čuvaju u prostoriji na temperaturi između 0 °C i 6 °C pod uvjetom da nije istekao rok od 28 dana od datuma cijeđenja”, u skladu s običajima. Faza zrenja sira u nezapakiranom obliku pri temperaturi između 6 °C i 12 °C te vlažnosti većoj od 90 % omogućuje razvoj plijesni Penicillium roqueforti u tijestu. Nakon razvoja plijesni te nakon najmanje 15 dana od datuma probadanja sirevi se čuvaju u podrumu pri temperaturi između 6 °C i 12 °C do 28. dana od datuma sirenja ili se skladište u prostoriji pri temperaturi između 0 °C i 6 °C radi usporavanja razvoja Penicillium roqueforti, do 28. dana od datuma sirenja. Cilj je ovladati rastom plave plijesni i dopustiti otkrivanje aromatskog raspona proizvoda.

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Dodaje se da se rezanje proizvoda ni u kojem slučaju ne smije provoditi prije isteka roka od 28 dana od datuma sirenja kako bi se zajamčila cjelovitost proizvoda, omogućilo da proizvod stekne svoje značajke i izbjegao nastanak promjena na proizvodu.

Označivanje

Označivanje

Uvedena je odredba o najmanjoj veličini znakova za registrirani naziv: „čija veličina doseže najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi” kako bi se zajamčila dostatna čitljivost naziva u odnosu na druge navode prisutne na etiketi.

Uvedena je obveza navođenja oznake ZOI Europske unije.

Dodaje se da se zabranjuje upotreba pridjevaka koji se izravno dodaju zaštićenoj oznaci izvornosti. Time se postiže usklađenost s promjenama u pogledu označivanja proizvoda sa zaštićenom oznakom izvornosti.

Kako bi se uzela u obzir raznovrsnost ambalaža, briše se rečenica prema kojoj sirevi moraju biti predstavljeni u ambalaži, zapakirani u aluminijsku foliju, kako bi se mogle upotrebljavati i druge ambalaže.

Ostalo

Ostalo

Rubrika „Podaci koji potvrđuju povezanost sa zemljopisnim područjem” izmijenjena je i podijeljena u tri dijela. U dijelu koji se odnosi na „posebnosti zemljopisnog područja” navode se prirodni čimbenici isticanjem proizvodnje trave na zemljopisnom području te ljudski čimbenici; a u tom se pogledu navodi povijesna komponenta i naglašava specifično umijeće proizvođača sira „Bleu d’Auvergne” (ishrana mliječnih krava u kojoj je najviše zastupljena trava, miješanje zrna u proizvodnim bačvama, cijeđenje bez prešanja, soljenje, probadanje i zrenje). Dio koji se odnosi na „posebnosti proizvoda” ažuriran je uvođenjem elemenata u opis proizvoda. Konačno, točkom „uzročna veza” opisane su interakcije između prirodnih i ljudskih čimbenika te proizvoda.

U rubriku „Kontrole proizvoda” dodano je sljedeće: „ispitivanja se provode uzorkovanjem sireva najmanje 28 dana od datuma sirenja, u skladu s postupcima opisanima u planu kontrole”. Te su odredbe preuzete u planu kontrole zaštićene oznake izvornosti koji je izradilo kontrolno tijelo.

U rubrici „Upućivanja koja se odnose na kontrolna tijela” ažurirani su naziv i podaci za kontakt kontrolnog tijela.

Konačno, dodana je tablica s glavnim točkama koje je potrebno provjeriti i metodom ocjenjivanja.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„BLEU D’AUVERGNE”

„BLEU D’AUVERGNE”

EU br.: PDO-FR-02214 – 4.1.2017.

EU br.: PDO-FR-02214 – 4.1.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv

Naziv

„Bleu d’Auvergne”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Bleu d’Auvergne” proizvodi se isključivo od usirenog kravljeg mlijeka te ima neprešano, nekuhano, fermentirano i posoljeno tijesto s plemenitom plijesni.

Sir je dostupan u plosnatom cilindričnom obliku promjera od 19 do 23 cm, visine od 8 do 11 cm te mase između 2 i 3 kg.

Udio masnoća mora iznositi najmanje 50 % nakon potpunog isušivanja, dok udio suhe tvari ne smije biti manji od 51 %.

Sir se smije staviti na tržište pod zaštićenom oznakom izvornosti „Bleu d’Auvergne” tek od 28. dana od dana sirenja.

Kora sira „Bleu d’Auvergne” zdrava je, bez tragova vlage ili eksudacije. Nema samo jednu ujednačenu boju. Može imati plijesan bijele, sive, zelene, plave i crne boje.

Tijesto je bijele boje do boje slonovače, s otvorima i pravilno raspodijeljenom plijesni plave do zelene boje.

Ta je plijesan veličine zrna pšenice do zrna kukuruza.

Tekstura je topiva, kremasta i glatka.

Okus sira „Bleu d’Auvergne” intenzivan je, tipičan, uravnotežen, s aromama plave plijesni, raslinja ili gljiva. Može imati blagu slanu i gorku notu. Ovisno o zrenju, okus je pojačan okusima koji nastaju djelovanjem plijesni Penicillium roqueforti.

Penicillium roqueforti.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Tijekom cijele godine osnovni obrok mliječnih krava sastoji se od isključivo krmiva koja potječu sa zemljopisnog područja zaštićene oznake izvornosti. U pogledu dodataka ishrani koji se daju mliječnom stadu, reljef i klima srednje visokog gorja zemljopisnog područja tehnički ne omogućuju njihovu proizvodnju u zemljopisnom području. Za mliječne krave unos dodataka ishrani ograničen je na 1 800 kg suhe tvari godišnje po mliječnoj kravi, što je prosjek za sve mliječne krave. Za junice dodaci ishrani u prosjeku ne smiju premašivati 30 % ukupnog obroka u suhoj tvari tijekom godine. Prema tome, iz tih odredbi proizlazi da najmanje 70 % suhe tvari u ukupnom osnovnom obroku stavljenom na raspolaganje mliječnom stadu čine proizvodi koji potječu sa zemljopisnog područja.

Uz iznimku krstašica, koje su zabranjene u obliku krmiva za sve životinje na gospodarstvu, sva krmiva mogu činiti sastav osnovnog obroka mliječnog stada, uključujući lucernu duge stabljike koja se suši u stručcima.

Godišnja količina svježe trave, suhog ili prosušenog sijena ili silirane trave u prosjeku treba činiti najmanje 70 % osnovnog obroka mliječnih krava, izraženo suhom tvari.

Dnevna količina svježe trave, suhog ili prosušenog sijena ili silirane trave čini najmanje 30 % osnovnog obroka mliječnih krava, izraženo suhom tvari.

Izvan razdoblja ispaše mliječne krave svakodnevno dobivaju najmanje 3 kg sijena po kravi, izraženo suhom tvari. Pod pojmom sijeno podrazumijeva se pokošena i osušena trava s više od 80 % suhe tvari.

U razdoblju kada je trava dostupna, obvezna je ispaša mliječnih krava u laktaciji čim to klimatski uvjeti dopuste. U svakom slučaju trajanje ispaše ne smije biti kraće od 150 dana godišnje.

U dodacima ishrani i aditivima koji se daju mliječnim kravama dopušteni su jedino sirovine i aditivi koji su navedeni u pozitivnom popisu.

U ishrani životinja dopušteni su jedino bilje, suproizvodi i dodaci ishrani koji potječu od genetski nemodificiranih proizvoda.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, izrada, zrenje i čuvanje sireva u razdoblju do 28 dana od dana sirenja provode se unutar zemljopisnog područja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sir „Bleu d’Auvergne” može se stavljati na tržište u komadima svih oblika.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na etiketi obvezno mora biti naveden naziv oznake izvornosti koji je napisan slovima čija veličina doseže najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi.

Zabranjena je upotreba pridjevaka ili druge oznake uz predmetnu oznaku podrijetla pri označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama, uz izuzetak posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne” obuhvaća sljedeće područje:

Departman Aveyron:

općine Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Murols, Taussac, Thérondels.

Departman Cantal:

kantoni Arpajon-sur-Cère, Aurillac-1, Aurillac-2, Aurillac-3, Mauriac, Murat, Naucelles, Riom-ès-Montagnes, Saint-Flour-1, Saint-Flour-2, Saint-Paul-des-Landes, Vic-sur-Cère, Ydes.

općine Alleuze, Anglards-de-Saint-Flour, Boisset, Celoux, Chaliers, Chazelles, Clavières, Lavastrie, Leynhac, Lorcières, Marcolès, Maurs, Mourjou, Neuvéglise, Quézac, Rageade, Roannes-Saint-Mary, Rouziers, Ruynes-en-Margeride, Saint-Antoine, Saint-Constant-Fournoulès, Saint-Etienne-de-Maurs, Saint-Georges, Saint-Julien-de-Toursac, Saint-Mamet-la-Salvetat, Sansac-de-Marmiesse, Soulages, Vabres, Val d’Arcomie, Védrines-Saint-Loup, Vitrac.

Departman Corrèze:

općine Altillac, Auriac, Bassignac-le-Bas, Bassignac-le-Haut, Bort-les-Orgues, Camps-Saint-Mathurin-Léobazel, La Chapelle-Saint-Géraud, Confolent-Port-Dieu, Darazac, Eygurande, Feyt, Goulles, Hautefage, Lafage-sur-Sombre, Lamazière-Basse, Lapleau, Laroche-près-Feyt, Latronche, Laval-sur-Luzège, Liginiac, Margerides, Mercœur, Merlines, Mestes, Monestier-Merlines, Monestier-Port-Dieu, Neuvic, Palisse, Reygade, Rilhac-Xaintrie, Saint-Bonnet-les-Tours-de-Merle, Saint-Bonnet-près-Bort, Saint-Cirgues-la-Loutre, Saint-Étienne-aux-Clos, Saint-Exupéry-les-Roches, Saint-Fréjoux, Saint-Geniez-ô-Merle, Saint-Hilaire-Foissac, Saint-Hilaire-Luc, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Julien-le-Pèlerin, Saint-Julien-près-Bort, Saint-Pantaléon-de-Lapleau, Saint-Privat, Saint-Victour, Sarroux, Sérandon, Servières-le-Château, Sexcles, Soursac, Thalamy, Ussel, Veyrières.

Departman Haute-Loire:

općine Ally, Arlet, Autrac, Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Blesle, Bonneval, La Chaise-Dieu, La Chapelle-Geneste, Charraix, Chastel, Chazelles, Cistrières, Cronce, Desges, Espalem, Ferrussac, Grenier-Montgon, Lubilhac, Malvières, Mercœur, Pébrac, Pinols, Saint-Austremoine, Saint-Cirgues, Saint-Étienne-sur-Blesle, Sembadel, Tailhac.

Departman Lot:

općine Anglars, Bannes, Bessonies, Le Bourg, Le Bouyssou, Cahus, Cardaillac, Cornac, Espeyroux, Frayssinhes, Gorses, Labastide-du-Haut-Mont, Labathude, Lacapelle-Marival, Latouille-Lentillac, Latronquière, Lauresses, Laval-de-Cère, Leyme, Molières, Montet-et-Bouxal, Prendeignes, Sabadel-Latronquière, Saint-Bressou, Saint-Cirgues, Saint-Hilaire, Saint-Maurice-en-Quercy, Saint-Médard-Nicourby, Saint-Perdoux, Saint-Vincent-du-Pendit, Sainte-Colombe, Sénaillac-Latronquière, Sousceyrac-en-Quercy, Terrou, Teyssieu, Viazac.

Departman Lozère:

kantoni Langogne, Saint-Chély-d’Apcher.

općine Albaret-le-Comtal, Arzenc-d’Apcher, Aumont-Aubrac, Les Bessons, Brion, Chambon-le-Château, Chauchailles, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, Estables, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fontans, Fournels, Grandrieu, Javols, Julianges, Lachamp, Lajo, Les Laubies, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Les Monts-Verts, Noalhac, La Panouse, Paulhac-en-Margeride, Ribennes, Rieutort-de-Randon, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Denis-en-Margeride, Saint-Gal, Saint-Juéry, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Paul-le-Froid, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Saint-Symphorien, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Eulalie, Serverette, Servières, Termes, La Villedieu.

Departman Puy-de-Dôme:

općine Aix-la-Fayette, Ambert, Les Ancizes-Comps, Anzat-le-Luguet, Apchat, Arlanc, Augerolles, Aurières, Auzelles, Avèze, Baffie, Bagnols, Bertignat, Besse-et-Saint-Anastaise, Beurières, Bongheat, Bort-l’Étang, La Bourboule, Bourg-Lastic, Briffons, Bromont-Lamothe, Brousse, Bulhon, La Celle, Ceilloux, Ceyssat, Chambon-sur-Dolore, Chambon-sur-Lac, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Champétières, Chapdes-Beaufort, La Chapelle-Agnon, La Chapelle-sur-Usson, Charbonnières-les-Vieilles, Charensat, Charnat, Chastreix, Chaumont-le-Bourg, Cisternes-la-Forêt, Combrailles, Compains, Condat-en-Combraille, Condat-lès-Montboissier, Courpière, Crevant-Laveine, Cros, Culhat, Cunlhat, Domaize, Doranges, Dorat, Dore-l’Église, Échandelys, Égliseneuve-d’Entraigues, Égliseneuve-des-Liards, Églisolles, Escoutoux, Espinchal, Estandeuil, Esteil, Fayet-le-Château, Fayet-Ronaye, Fernoël, La Forie, Fournols, Gelles, Giat, La Godivelle, La Goutelle, Grandrif, Grandval, Herment, Heume-l’Église, Isserteaux, Job, Jumeaux, Labessette, Landogne, Laqueuille, Larodde, Lastic, Lezoux, Limons, Luzillat, Manglieu, Manzat, Marat, Marsac-en-Livradois, Mauzun, Mayres, Mazaye, Mazoires, Medeyrolles, Messeix, Miremont, Le Monestier, Mons, Mont-Dore, Montel-de-Gelat, Montfermy, Montmorin, Murat-le-Quaire, Murol, Nébouzat, Néronde-sur-Dore, Neuville, Noalhat, Novacelles, Olby, Olliergues, Olmet, Orcival, Orléat, Paslières, Perpezat, Peschadoires, Peslières, Picherande, Pontaumur, Pontgibaud, Prondines, Pulvérières, Puy-Saint-Gulmier, Queuille, Roche-Charles-la-Mayrand, Rochefort-Montagne, Saillant, Saint-Alyre-d’Arlanc, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Avit, Saint-Bonnet-le-Bourg, Saint-Bonnet-le-Chastel, Saint-Bonnet-près-Orcival, Saint-Clément-de-Valorgue, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Donat, Saint-Éloy-la-Glacière, Saint-Étienne-des-Champs, Saint-Étienne-sur-Usson, Saint-Ferréol-des-Côtes, Saint-Flour, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-Champespe, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Georges-de-Mons, Saint-Germain-près-Herment, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-sous-Meymont, Saint-Hilaire-les-Monges, Saint-Jacques-d’Ambur, Saint-Jean-d’Heurs, Saint-Jean-des-Ollières, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Julien-Puy-Lavèze, Saint-Just, Saint-Martin-des-Olmes, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Ours, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Pierre-le-Chastel, Saint-Pierre-Roche, Saint-Priest-des-Champs, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Romain, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Sauveur-la-Sagne, Saint-Sulpice, Saint-Victor-la-Rivière, Sainte-Agathe, Sainte-Catherine, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Sauvagnat, Sauvessanges, Sauviat, Sauxillanges, Savennes, Sermentizon, Singles, Sugères, Tauves, Thiers, Thiolières, Tortebesse, La Tour-d’Auvergne, Tours-sur-Meymont, Tralaigues, Trémouille-Saint-Loup, Trézioux, Valbeleix, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verneugheol, Vernines, Vertolaye, Villosanges, Vinzelles, Viverols, Voingt.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zemljopisno područje proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne” odgovara središnjem i sjevernom dijelu Središnjeg masiva.

Zemljopisno područje u najvećoj mjeri leži na hercinskim stijenama Središnjeg masiva, koje čine metamorfske i granitne stijene, uz vulkansku pokrivenost.

Riječ je o srednje visokom gorju čiji se najviši vrhovi najčešće nalaze na više od 1 000 m te koje uvijek ima nadmorsku visinu iznad 500 m.

Uvelike je obilježeno nijansiranom planinskom klimom, koja je na zapadu izložena utjecajima promjenljive oceanske klime, a na istoku utjecajima izmijenjene kontinentalne klime. U okviru te ponekad složene klime parametar s najvećim utjecajem jest količina padalina, koja znatno uvjetuje obilnu proizvodnju trave na tom području. Dakle, zemljopisno područje odgovara dijelovima u kojima količina padalina premašuje 800 mm godišnje.

U pogledu ljudskih čimbenika zona Puy-de-Dôme, koja se nalazi zapadno od gorja Auvergne te koja je pogodna za rast trave i proizvodnju mlijeka, izvorno je područje proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne”, koji se pojavio sredinom 19. stoljeća. Taj dio čini izvornu jezgru zaštićene oznake izvornosti, iz koje se postupno razvijala proizvodnja. Iako se proizvodnja prvotno odvijala na farmama, u drugoj polovini 19. stoljeća postupno se proširila na mljekare, među ostalim zahvaljujući tehničkim inovacijama Antoinea Roussela, lokalnog stanovnika koji je uveo probadanje sira. Širenje te metode krajem 19. stoljeća dovelo je do nastanka druge jezgre proizvodnje u jugozapadnom dijelu masiva Cantal, nakon čega se proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne” postupno proširila na čitavo zemljopisno područje. Godine 1934. ministarstvo poljoprivrede utvrdilo je definiciju sira „Bleu d’Auvergne”, a proizvodu je u ožujku 1975. dodijeljena zaštićena oznaka izvornosti.

Ishranom mliječnih krava i dalje dominira trava uzgojena na zemljopisnom području, koja na godišnjoj razini u prosjeku čini više od dvije trećine osnovnog obroka. Ispaša je obvezna najmanje 150 dana godišnje.

Osim toga, u proizvodnji sira „Bleu d’Auvergne” primjenjuju se specifične vještine. Zrna gruša miješaju se u bačvi za proizvodnju kako bi se mogla pročešljati, odnosno kako bi se mogla obaviti tankim slojem, što sprječava međusobno prianjanje tijekom kalupljenja. Nakon toga stavljaju se u kalup. Nakon toga slijedi cijeđenje bez prešanja, pri čemu se provode okretanja. Na kraju cijeđenja sir se soli utrljavanjem ili posipanjem soli po čitavoj površini, nakon čega se probada samo jedanput kako bi se tijesto prozračilo. Konačno se provodi zrenje u vlažnom i prozračenom podrumu.

Sir „Bleu d’Auvergne” jest sir od kravljeg mlijeka mase između 2 i 3 kg; njegovo tijesto ima plijesan plave do zelene boje veličine zrna pšenice do zrna kukuruza koja je jednako raspodijeljena po čitavoj površini.

Okus sira intenzivan je, tipičan, uravnotežen, s aromama plave plijesni, raslinja ili gljiva. Okus je pojačan okusima koji nastaju djelovanjem plijesni Penicillium roqueforti.

Penicillium roqueforti

Proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne” ukorijenjena je na području srednje visokog gorja koje svojom visinom i klimom obilježenom obilnim padalinama doprinosi proizvodnji trave koja se upotrebljava za ishranu mliječnih krava, osobito ispašom.

Osim toga, te uzvisine vulkanskog i granitnog sastava središnjeg platoa, s dugim i oštrim zimama, odavno utječu na specifične proizvodne običaje.

Proizvodnja sira mase između 2 i 3 kg omogućivala je dugačko razdoblje čuvanja i predstavljala je rješenje za probleme prerade i prijenosa koji su nastajali zbog klimatskih značajki i ljudskih potreba. Osim toga, ta je proizvodnja dugo predstavljala alternativu za proizvodnju sira „Cantal” za male proizvođače koji nisu imali dovoljno mlijeka za proizvodnju sira „Cantal”.

Organoleptička svojstva sira „Bleu d’Auvergne” nastaju, među ostalim, zahvaljujući upotrebi specifične proizvodne tehnologije. Pročešljavanjem zrna s pomoću miješanja u bačvi i cijeđenja bez prešanja potiče se nastanak ravnomjerno raspoređenih otvora u tijestu. Probadanjem se stvara prostor za prolazak zraka kroz tijesto. Ulazak kisika putem tih prolaza omogućuje razvoj plijesni Penicillium roqueforti u otvorima. Time se objašnjava izrazito sitna (veličine zrna pšenice do zrna kukuruza) i ravnomjerno raspoređena plijesan plavozelene boje na siru „Bleu d’Auvergne”. Djelovanje plijesni Penicillium roqueforti pridonosi i razvoju okusa proizvoda. Soljenje utrljavanjem ili posipanjem soli po čitavoj površini sira omogućuje provedbu cijeđenja i ima važnu ulogu u razvoju intenzivnog okusa svojstvenog siru „Bleu d’Auvergne”. Konačno, zrenje u vlažnim i prozračenim podrumima omogućuje razvoj karakterističnih aroma plave plijesni, raslinja i gljiva sira „Bleu d’Auvergne”.

Penicillium roqueforti

Penicillium roqueforti

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-710d3e0c-449b-40f1-a1ee-bada81ef7a31/telechargement

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---