# Eiropas Savienības L 57/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 57 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 28. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 57

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 28. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/318 (2015. gada 26. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/319 (2015. gada 27. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/320 (2015. gada 27. janvāris) par valsts atbalstu SA.26547 (11/C) (ex NN 49/10 un CP 241/2008) – Beļģija – Zivsaimniecības ilgtspējīgas attīstības fonds – atbalsta N 274/03 nepareiza izmantošana
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 321)

   (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/321 (2015. gada 26. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2008/989/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/105/EK pilnvaro dalībvalstis pieņemt lēmumus par tāda meža reproduktīvā materiāla sniegto garantiju ekvivalenci, kas jāimportē no dažām trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1045) | 15 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/318 (2015. gada 26. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/319 (2015. gada 27. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

4

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/320 (2015. gada 27. janvāris) par valsts atbalstu SA.26547 (11/C) (ex NN 49/10 un CP 241/2008) – Beļģija – Zivsaimniecības ilgtspējīgas attīstības fonds – atbalsta N 274/03 nepareiza izmantošana
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 321)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 321)

1

7

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/321 (2015. gada 26. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2008/989/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/105/EK pilnvaro dalībvalstis pieņemt lēmumus par tāda meža reproduktīvā materiāla sniegto garantiju ekvivalenci, kas jāimportē no dažām trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1045)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1045)

15

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 1367/2014 (2014. gada 15. decembris), ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem ( OV L 366, 20.12.2014. ) | 18 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 1367/2014 (2014. gada 15. decembris), ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem ( OV L 366, 20.12.2014. )

( OV L 366, 20.12.2014. )

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/318

(2015. gada 26. februāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 126,9 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 152,1 | 0 | AR |
| 164,5 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 315,5 | 0 | AR |
| 224,5 | 23 | BR |
| 347,4 | 0 | CL |
| 283,7 | 5 | TH |
| 0207 14 50 | Saldētas vistu krūtiņas un to gabali | 218,8 | 0 | BR |
| 0207 14 60 | Saldētas kājas un to gabali | 134,7 | 3 | BR |
| 0207 27 10 | Atkauloti, saldēti tītaru gabali | 333,0 | 0 | BR |
| 516,1 | 0 | CL |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 262,5 | 7 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

126,9

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

152,1

0

AR

164,5

0

BR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

315,5

0

AR

224,5

23

BR

347,4

0

CL

283,7

5

TH

0207 14 50

Saldētas vistu krūtiņas un to gabali

218,8

0

BR

0207 14 60

Saldētas kājas un to gabali

134,7

3

BR

0207 27 10

Atkauloti, saldēti tītaru gabali

333,0

0

BR

516,1

0

CL

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

262,5

7

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”

1

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/319

(2015. gada 27. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 103,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 80,7 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 95,4 |
| 0707 00 05 | TR | 187,5 |
| ZZ | 187,5 |
| 0709 93 10 | MA | 89,5 |
| TR | 203,5 |
| ZZ | 146,5 |
| 0805 10 20 | EG | 57,6 |
| IL | 73,0 |
| MA | 51,8 |
| TN | 51,2 |
| TR | 70,8 |
| ZZ | 60,9 |
| 0805 20 10 | IL | 131,8 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 97,5 |
| IL | 131,6 |
| JM | 111,3 |
| MA | 108,8 |
| TR | 84,9 |
| US | 142,6 |
| ZZ | 112,8 |
| 0805 50 10 | TR | 56,5 |
| ZZ | 56,5 |
| 0808 10 80 | BR | 69,4 |
| CL | 94,7 |
| MK | 26,7 |
| US | 193,5 |
| ZZ | 96,1 |
| 0808 30 90 | CL | 141,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 99,0 |
| ZZ | 115,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

103,3

IL

81,7

MA

80,7

TR

115,8

ZZ

95,4

0707 00 05

TR

187,5

ZZ

187,5

0709 93 10

MA

89,5

TR

203,5

ZZ

146,5

0805 10 20

EG

57,6

IL

73,0

MA

51,8

TN

51,2

TR

70,8

ZZ

60,9

0805 20 10

IL

131,8

MA

96,3

ZZ

114,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

97,5

IL

131,6

JM

111,3

MA

108,8

TR

84,9

US

142,6

ZZ

112,8

0805 50 10

TR

56,5

ZZ

56,5

0808 10 80

BR

69,4

CL

94,7

MK

26,7

US

193,5

ZZ

96,1

0808 30 90

CL

141,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

99,0

ZZ

115,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/7

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/320

(2015. gada 27. janvāris)

par valsts atbalstu SA.26547 (11/C) (ex NN 49/10 un CP 241/2008) – Beļģija – Zivsaimniecības ilgtspējīgas attīstības fonds – atbalsta N 274/03 nepareiza izmantošana

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 321)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas bija aicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Beļģija 2003. gada 26. jūnijā paziņoja Eiropas Komisijai valsts atbalsta shēmu, kuras mērķis ir finansēt un izveidot Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (turpmāk “SDVO”) – bezpeļņas organizāciju, kuras mērķis ir ilgtspējīga zivsaimniecības attīstība Beļģijā. Paziņotie noteikumi attiecas uz SDVO finansēšanu, un tajos paredzēti arī SDVO statūti. Komisija apstiprināja shēmu 2003. gada 16. decembrī (2). |
| --- | --- |

(1)

Beļģija 2003. gada 26. jūnijā paziņoja Eiropas Komisijai valsts atbalsta shēmu, kuras mērķis ir finansēt un izveidot Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (turpmāk “SDVO”) – bezpeļņas organizāciju, kuras mērķis ir ilgtspējīga zivsaimniecības attīstība Beļģijā. Paziņotie noteikumi attiecas uz SDVO finansēšanu, un tajos paredzēti arī SDVO statūti. Komisija apstiprināja shēmu 2003. gada 16. decembrī (2).

| (2) | Komisija 2008. gada 9. septembrī saņēma sūdzību (reģistrēta ar numuru CP 241/2008), kurā paziņots, ka SDVO daļu saskaņā ar shēmu saņemtā atbalsta ir izmantojusi nepareizi. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2008. gada 9. septembrī saņēma sūdzību (reģistrēta ar numuru CP 241/2008), kurā paziņots, ka SDVO daļu saskaņā ar shēmu saņemtā atbalsta ir izmantojusi nepareizi.

| (3) | Komisija 2008. gada 17. novembra vēstulē pieprasīja paskaidrojumus no Beļģijas iestādēm. Beļģijas iestādes 2008. gada 18. decembra vēstulē lūdza pagarināt atbildes termiņu par vienu mēnesi, un pagarinājums tika piešķirts. Beļģijas iestādes informāciju Komisijai sniedza 2009. gada 16. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 17. novembra vēstulē pieprasīja paskaidrojumus no Beļģijas iestādēm. Beļģijas iestādes 2008. gada 18. decembra vēstulē lūdza pagarināt atbildes termiņu par vienu mēnesi, un pagarinājums tika piešķirts. Beļģijas iestādes informāciju Komisijai sniedza 2009. gada 16. janvāra vēstulē.

| (4) | Beļģijas iestādes 2009. gada 10. septembra vēstulē saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) (“Procedūru regula”) 21. pantu iesniedza Komisijai SDVO pārskatu par 2008. gadu. |
| --- | --- |

(4)

Beļģijas iestādes 2009. gada 10. septembra vēstulē saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) (“Procedūru regula”) 21. pantu iesniedza Komisijai SDVO pārskatu par 2008. gadu.

| (5) | Komisija 2010. gada 19. janvāra vēstulē pieprasīja Beļģijas iestādēm papildu skaidrojumus. Beļģijas iestādes 2010. gada 18. februāra vēstulē lūdza pagarināt termiņu, un tas tika pagarināts līdz 2010. gada 9. aprīlim. Beļģijas iestādes informāciju Komisijai sniedza 2010. gada 12. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2010. gada 19. janvāra vēstulē pieprasīja Beļģijas iestādēm papildu skaidrojumus. Beļģijas iestādes 2010. gada 18. februāra vēstulē lūdza pagarināt termiņu, un tas tika pagarināts līdz 2010. gada 9. aprīlim. Beļģijas iestādes informāciju Komisijai sniedza 2010. gada 12. aprīļa vēstulē.

| (6) | Komisija 2010. gada 19. janvāra vēstulē jautāja sūdzības iesniedzējam, vai viņš vēlas uzturēt savu sūdzību arī pēc tam, kad SDVO izveidotā filiāle cvba Schelpdier en vis ir izbeigusi savu darbību. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2010. gada 19. janvāra vēstulē jautāja sūdzības iesniedzējam, vai viņš vēlas uzturēt savu sūdzību arī pēc tam, kad SDVO izveidotā filiāle cvba Schelpdier en vis ir izbeigusi savu darbību.

| (7) | Sūdzības iesniedzējs 2010. gada 18. februāra vēstulē norādīja iemeslus, kuru dēļ nevēlas sūdzību atsaukt. |
| --- | --- |

(7)

Sūdzības iesniedzējs 2010. gada 18. februāra vēstulē norādīja iemeslus, kuru dēļ nevēlas sūdzību atsaukt.

| (8) | Lieta 2010. gada 22. oktobrī tika reģistrēta kā NN lieta. |
| --- | --- |

(8)

Lieta 2010. gada 22. oktobrī tika reģistrēta kā NN lieta.

| (9) | Komisija 2011. gada 23. marta vēstulē informēja Beļģiju par savu lēmumu attiecībā uz atbalstu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2011. gada 23. marta vēstulē informēja Beļģiju par savu lēmumu attiecībā uz atbalstu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (10) | Komisijas lēmums uzsākt minēto procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalstu. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas lēmums uzsākt minēto procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalstu.

| (11) | Beļģijas iestādes 2011. gada 7. jūnija vēstulē nosūtīja Komisijai atbalsta saņēmēja piezīmes par Komisijas lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Papildu piezīmes no sūdzības iesniedzēja un no citām ieinteresētajām personām Komisija nesaņēma. |
| --- | --- |

(11)

Beļģijas iestādes 2011. gada 7. jūnija vēstulē nosūtīja Komisijai atbalsta saņēmēja piezīmes par Komisijas lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Papildu piezīmes no sūdzības iesniedzēja un no citām ieinteresētajām personām Komisija nesaņēma.

2.   APRAKSTS

| (12) | Sākotnējā shēma tika paziņota ar 2003. gada 26. jūnija vēstuli. Tā tika reģistrēta ar numuru N 274/03. |
| --- | --- |

(12)

Sākotnējā shēma tika paziņota ar 2003. gada 26. jūnija vēstuli. Tā tika reģistrēta ar numuru N 274/03.

| (13) | Shēmā bija paredzēts no valsts resursiem piešķirt bezpeļņas organizācijai SDVO ikgadēju maksājumu aptuveni EUR 2 miljonu apmērā, lai SDVO varētu veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecības attīstību, īstenojot dažādas tās statūtiem atbilstīgas darbības vai projektus. |
| --- | --- |

(13)

Shēmā bija paredzēts no valsts resursiem piešķirt bezpeļņas organizācijai SDVO ikgadēju maksājumu aptuveni EUR 2 miljonu apmērā, lai SDVO varētu veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecības attīstību, īstenojot dažādas tās statūtiem atbilstīgas darbības vai projektus.

| (14) | Shēma tiek finansēta no valsts resursiem, ko veido daļa no zivsaimniecības nozarē strādājošo darba devēju veiktajiem nodokļa (algu nodokļa) avansa maksājumiem. |
| --- | --- |

(14)

Shēma tiek finansēta no valsts resursiem, ko veido daļa no zivsaimniecības nozarē strādājošo darba devēju veiktajiem nodokļa (algu nodokļa) avansa maksājumiem.

| (15) | Eiropas Komisija, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, uzskatīja, ka shēma ir saderīga ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka gan paziņojumā sniegtā informācija, gan SDVO statūti liecināja, ka SDVO īstenos īstermiņa projektus, kas ir kopējās interesēs un atbilst pasākumiem, kuri minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2792/1999 (5) 15. pantā. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Komisija, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, uzskatīja, ka shēma ir saderīga ar iekšējo tirgu, jo īpaši tāpēc, ka gan paziņojumā sniegtā informācija, gan SDVO statūti liecināja, ka SDVO īstenos īstermiņa projektus, kas ir kopējās interesēs un atbilst pasākumiem, kuri minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2792/1999 (5) 15. pantā.

3.   SŪDZĪBAS IESNIEDZĒJS

| (16) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka valsts atbalstu, kas sākotnēji bija iecerēts kā palīdzība visai zivsaimniecības nozarei, SDVO un cvba Schelpdier en vis ir izmantojuši, lai uzsāktu komerciālu akvakultūras projektu saistībā ar mīdiju audzēšanu, tādējādi kropļojot konkurenci tirgū. |
| --- | --- |

(16)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka valsts atbalstu, kas sākotnēji bija iecerēts kā palīdzība visai zivsaimniecības nozarei, SDVO un cvba Schelpdier en vis ir izmantojuši, lai uzsāktu komerciālu akvakultūras projektu saistībā ar mīdiju audzēšanu, tādējādi kropļojot konkurenci tirgū.

| (17) | Sūdzības iesniedzējs piebilda, ka, veicot tirgū komercdarbību un pēc tam izveidojot komerciālu filiāli, SDVO ir rīkojusies pretēji saviem statūtiem un pretrunā juridiskajam statusam “bezpeļņas organizācija”. |
| --- | --- |

(17)

Sūdzības iesniedzējs piebilda, ka, veicot tirgū komercdarbību un pēc tam izveidojot komerciālu filiāli, SDVO ir rīkojusies pretēji saviem statūtiem un pretrunā juridiskajam statusam “bezpeļņas organizācija”.

| (18) | Lai pamatotu savu apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs norādīja, ka SDVO ir izstrādājusi komerciālu zīmolu, īstenojusi plašu reklāmas kampaņu un iesaistījusies mīdiju pārdošanā. Visas minētās darbības un pasākumi tiek uzskatīti par tipiskiem komercdarbības elementiem. |
| --- | --- |

(18)

Lai pamatotu savu apgalvojumu, sūdzības iesniedzējs norādīja, ka SDVO ir izstrādājusi komerciālu zīmolu, īstenojusi plašu reklāmas kampaņu un iesaistījusies mīdiju pārdošanā. Visas minētās darbības un pasākumi tiek uzskatīti par tipiskiem komercdarbības elementiem.

| (19) | Attiecībā uz konkurences kropļošanu sūdzības iesniedzējs norādīja, ka viņš kopš 1994. gada eksperimentāli audzē mīdijas jūrā gar Beļģijas krastu. Sūdzības iesniedzējs ir izstrādājis savu zīmolu (Belgica mussels). Iegūtā produkcija pirmoreiz tika pārdota 2008. gadā. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz konkurences kropļošanu sūdzības iesniedzējs norādīja, ka viņš kopš 1994. gada eksperimentāli audzē mīdijas jūrā gar Beļģijas krastu. Sūdzības iesniedzējs ir izstrādājis savu zīmolu (Belgica mussels). Iegūtā produkcija pirmoreiz tika pārdota 2008. gadā.

| (20) | Sūdzības iesniedzējs secināja: tā kā SDVO kropļo konkurenci tirgū, nevar uzskatīt, ka minētā organizācija darbojas zvejniecības un akvakultūras nozares kopējās interesēs. |
| --- | --- |

(20)

Sūdzības iesniedzējs secināja: tā kā SDVO kropļo konkurenci tirgū, nevar uzskatīt, ka minētā organizācija darbojas zvejniecības un akvakultūras nozares kopējās interesēs.

| (21) | Attiecībā uz cvba Schelpdier en vis likvidāciju sūdzības iesniedzējs norādīja, ka, viņaprāt, konkurences kropļošana līdz ar SDVO filiāles likvidēšanu nebeidzās, jo SDVO turpināja nodarboties ar mīdiju komerciālu audzēšanu arī pēc cvba Schelpdier en vis darbības izbeigšanas. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz cvba Schelpdier en vis likvidāciju sūdzības iesniedzējs norādīja, ka, viņaprāt, konkurences kropļošana līdz ar SDVO filiāles likvidēšanu nebeidzās, jo SDVO turpināja nodarboties ar mīdiju komerciālu audzēšanu arī pēc cvba Schelpdier en vis darbības izbeigšanas.

4.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (22) | Savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija pauž šaubas par dažu SDVO īstenoto projektu atbilstību tās statūtiem, kuri tika paziņoti Komisijai un kurus Komisija ir apstiprinājusi. Tādējādi Komisija pieņem, ka SDVO ir nepareizi izmantojusi saskaņā ar shēmu piešķirto atbalstu. |
| --- | --- |

(22)

Savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija pauž šaubas par dažu SDVO īstenoto projektu atbilstību tās statūtiem, kuri tika paziņoti Komisijai un kurus Komisija ir apstiprinājusi. Tādējādi Komisija pieņem, ka SDVO ir nepareizi izmantojusi saskaņā ar shēmu piešķirto atbalstu.

| (23) | Attiecīgie projekti ir šādi:






  — | “mīdiju projekts”: SDVO sāka īstenot plašu reklāmas kampaņu mīdiju popularizēšanai. Taču kampaņa nebija vērsta uz mīdiju vispārīgu popularizēšanu – reklāmas materiālos galvenā uzmanība bija pievērsta konkrētam komerciālajam zīmolam (Flanders Queen Mussel), tie attiecās uz konkrētu uzņēmumu (SDVO), un tajos bija vairākas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi (Flandrija). Turklāt SDVO paplašināja mīdiju projektu, iegādājoties un izmantojot 87 papildu sprostus, tātad veicot ilgtermiņa ieguldījumu, |
| --- | --- | --- |

(23)

Attiecīgie projekti ir šādi:

—

“mīdiju projekts”: SDVO sāka īstenot plašu reklāmas kampaņu mīdiju popularizēšanai. Taču kampaņa nebija vērsta uz mīdiju vispārīgu popularizēšanu – reklāmas materiālos galvenā uzmanība bija pievērsta konkrētam komerciālajam zīmolam (Flanders Queen Mussel), tie attiecās uz konkrētu uzņēmumu (SDVO), un tajos bija vairākas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi (Flandrija). Turklāt SDVO paplašināja mīdiju projektu, iegādājoties un izmantojot 87 papildu sprostus, tātad veicot ilgtermiņa ieguldījumu,

| — | jaunu gliemju krājumu meklēšana: šķiet, ka SDVO ir veicinājusi izpētes zvejas kampaņu, kuras mērķis bija noteikt komerciāli izmantojamus gliemju krājumus Beļģijas kontinentālajā šelfā, |
| --- | --- |

—

jaunu gliemju krājumu meklēšana: šķiet, ka SDVO ir veicinājusi izpētes zvejas kampaņu, kuras mērķis bija noteikt komerciāli izmantojamus gliemju krājumus Beļģijas kontinentālajā šelfā,

| — | Dagverse vis
  popularizēšanas kampaņa: šīs kampaņas mērķis bija stiprināt Beļģijas zvejniecības tēlu, popularizējot plašai sabiedrībai svaigas populāru un mazāk zināmu sugu zivis, kuras ieguvuši piekrastes zvejnieki. Šim pasākumam tika piesaistīti labākie šefpavāri, kuri savos restorānos piedāvāja mazāk zināmu sugu zivis. Bija iecerēts, ka tad, ja labākie šefpavāri šo sugu zivis piedāvās savos restorānos, piekrastes zvejnieki varēs šīs zivis pārdot par saprātīgu cenu un ikviens zvejniecības nozarē iesaistītais saņems taisnīgu samaksu par savu produktu. |
| --- | --- |

—

Dagverse vis
  popularizēšanas kampaņa: šīs kampaņas mērķis bija stiprināt Beļģijas zvejniecības tēlu, popularizējot plašai sabiedrībai svaigas populāru un mazāk zināmu sugu zivis, kuras ieguvuši piekrastes zvejnieki. Šim pasākumam tika piesaistīti labākie šefpavāri, kuri savos restorānos piedāvāja mazāk zināmu sugu zivis. Bija iecerēts, ka tad, ja labākie šefpavāri šo sugu zivis piedāvās savos restorānos, piekrastes zvejnieki varēs šīs zivis pārdot par saprātīgu cenu un ikviens zvejniecības nozarē iesaistītais saņems taisnīgu samaksu par savu produktu.

| (24) | Attiecībā uz mīdiju projektu Komisija uzskatīja, ka SDVO ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem (tātad arī atbalsta shēmai), kuros ir skaidri norādīts, ka SDVO stiprinās jūras zvejniecības tēlu, taču nepievērsīsies konkrētam uzņēmumam un neatsauksies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi, un kuros ir aizliegts īstenot popularizēšanas pasākumus ar uzsvaru uz komerciālu zīmolu un/vai atsaucēm uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. Turklāt Komisija pauda šaubas arī par to, vai SDVO, izmantojot 87 papildu sprostus, ir rīkojusies saskaņā ar saviem statūtiem un Lēmumu N 274/03, jo ir maz ticams, ka šo pasākumu varētu uzskatīt par īstermiņa darbību, tas drīzāk ir ilgtermiņa ieguldījums, ko būtu grūti salāgot ar jēdzienu “īstermiņa darbība”. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz mīdiju projektu Komisija uzskatīja, ka SDVO ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem (tātad arī atbalsta shēmai), kuros ir skaidri norādīts, ka SDVO stiprinās jūras zvejniecības tēlu, taču nepievērsīsies konkrētam uzņēmumam un neatsauksies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi, un kuros ir aizliegts īstenot popularizēšanas pasākumus ar uzsvaru uz komerciālu zīmolu un/vai atsaucēm uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. Turklāt Komisija pauda šaubas arī par to, vai SDVO, izmantojot 87 papildu sprostus, ir rīkojusies saskaņā ar saviem statūtiem un Lēmumu N 274/03, jo ir maz ticams, ka šo pasākumu varētu uzskatīt par īstermiņa darbību, tas drīzāk ir ilgtermiņa ieguldījums, ko būtu grūti salāgot ar jēdzienu “īstermiņa darbība”.

| (25) | Attiecībā uz projektu, kurā paredzēta jaunu gliemju krājumu meklēšana, Komisija norādīja, ka tas nav iekļauts SDVO statūtos uzskaitītajos uzdevumos. Konkrētāk, nešķiet, ka šis pasākums atbilstu uzdevumiem, kas aprakstīti statūtu c) punktā “Ūdeņu dzīvo resursu pārvaldības un zvejas kontroles uzlabošana”. Jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nav uzskatāma ne par ūdeņu dzīvo resursu kvalitātes un daudzuma pastāvīgu uzraudzību, nedz arī par zvejniecības sociālekonomiskā stāvokļa uzraudzību vai valdības konsultēšanu zvejas piepūles kontroles jautājumos. Šķiet, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu noteikšana Beļģijas kontinentālajā šelfā ir vērsta nevis uz to saglabāšanu, bet gan izmantošanu. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz projektu, kurā paredzēta jaunu gliemju krājumu meklēšana, Komisija norādīja, ka tas nav iekļauts SDVO statūtos uzskaitītajos uzdevumos. Konkrētāk, nešķiet, ka šis pasākums atbilstu uzdevumiem, kas aprakstīti statūtu c) punktā “Ūdeņu dzīvo resursu pārvaldības un zvejas kontroles uzlabošana”. Jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nav uzskatāma ne par ūdeņu dzīvo resursu kvalitātes un daudzuma pastāvīgu uzraudzību, nedz arī par zvejniecības sociālekonomiskā stāvokļa uzraudzību vai valdības konsultēšanu zvejas piepūles kontroles jautājumos. Šķiet, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu noteikšana Beļģijas kontinentālajā šelfā ir vērsta nevis uz to saglabāšanu, bet gan izmantošanu.

| (26) | Visbeidzot, par
  Dagverse vis

  popularizēšanas kampaņu Komisija norādīja, ka, slavējot Beļģijas izcelsmes produktus (Beļģijas piekrastes flotes nozvejotās zivis) pretstatā ārvalstu kuģu nozvejotajām zivīm, SDVO ir atsaukusies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi un rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03. Tomēr Komisija ņēma vērā, ka Dagverse vis kampaņa tika pielāgota un jau tad, kad tika pieņemts lēmums sākt procedūru, tajā vairs nebija iekļautas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. |
| --- | --- |

(26)

Visbeidzot, par
  Dagverse vis

  popularizēšanas kampaņu Komisija norādīja, ka, slavējot Beļģijas izcelsmes produktus (Beļģijas piekrastes flotes nozvejotās zivis) pretstatā ārvalstu kuģu nozvejotajām zivīm, SDVO ir atsaukusies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi un rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03. Tomēr Komisija ņēma vērā, ka Dagverse vis kampaņa tika pielāgota un jau tad, kad tika pieņemts lēmums sākt procedūru, tajā vairs nebija iekļautas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (27) | Pēc tam, kad 2011. gada lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija ar valsts iestāžu starpniecību saņēma atbalsta saņēmējas organizācijas Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (SDVO) apsvērumus. |
| --- | --- |

(27)

Pēc tam, kad 2011. gada lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija ar valsts iestāžu starpniecību saņēma atbalsta saņēmējas organizācijas Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (SDVO) apsvērumus.

| (28) | Papildu piezīmes no sūdzības iesniedzēja netika saņemtas. |
| --- | --- |

(28)

Papildu piezīmes no sūdzības iesniedzēja netika saņemtas.

| (29) | SDVO atkārtoti pauda savu nostāju, kas izklāstīta turpmāk. |
| --- | --- |

(29)

SDVO atkārtoti pauda savu nostāju, kas izklāstīta turpmāk.

5.1.   Mīdiju projekts

| (30) | Mīdiju projekts tika īstenots divos posmos. Pirmajā posmā tika izvietoti 13 mīdiju sprosti, kas bija prototipi, kuru izstrādē bija ņemti vērā Beļģijas piekrastes klimatiskie apstākļi un kuģošanas vajadzības. Otrajā posmā tika izvietoti vēl 87 mīdiju sprosti. |
| --- | --- |

(30)

Mīdiju projekts tika īstenots divos posmos. Pirmajā posmā tika izvietoti 13 mīdiju sprosti, kas bija prototipi, kuru izstrādē bija ņemti vērā Beļģijas piekrastes klimatiskie apstākļi un kuģošanas vajadzības. Otrajā posmā tika izvietoti vēl 87 mīdiju sprosti.

| (31) | Lai novērtētu projekta ekonomisko dzīvotspēju, bija jāīsteno viss ražošanas un komercializācijas process. Bija faktiski jāveic dažādie procesa posmi, tostarp popularizēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(31)

Lai novērtētu projekta ekonomisko dzīvotspēju, bija jāīsteno viss ražošanas un komercializācijas process. Bija faktiski jāveic dažādie procesa posmi, tostarp popularizēšanas pasākumi.

| (32) | Reklāmas kampaņa tika īstenota 2007., 2008. un 2009. gadā, un, pretēji Komisijas apgalvotajam, tās ilgums un apmērs bija ierobežoti. |
| --- | --- |

(32)

Reklāmas kampaņa tika īstenota 2007., 2008. un 2009. gadā, un, pretēji Komisijas apgalvotajam, tās ilgums un apmērs bija ierobežoti.

| (33) | Var uzskatīt, ka šī reklāmas kampaņa tika īstenota vispārējās interesēs. Jau sākumā bija plānots pēc izpētes posma nodot projektu kooperatīvam, kurā var iesaistīties ikviens, arī sūdzības iesniedzējs. |
| --- | --- |

(33)

Var uzskatīt, ka šī reklāmas kampaņa tika īstenota vispārējās interesēs. Jau sākumā bija plānots pēc izpētes posma nodot projektu kooperatīvam, kurā var iesaistīties ikviens, arī sūdzības iesniedzējs.

| (34) | SDVO nolūks bija izstrādāt komerciālu zīmolu Flanders Queen tikai šā konkrētā projekta mērķiem. Komerciālo zīmolu bija paredzēts izmantot tikai vienreiz. Projektam beidzoties, komercnosaukuma izmantošana tiktu pārtraukta. Tomēr pēc projekta nodošanas kooperatīvam Vlaamse Schelpdier- en Viscoöperatie (VSVC) acīmredzot tika pieņemts lēmums turpināt pārdot mīdijas ar šo nosaukumu. |
| --- | --- |

(34)

SDVO nolūks bija izstrādāt komerciālu zīmolu Flanders Queen tikai šā konkrētā projekta mērķiem. Komerciālo zīmolu bija paredzēts izmantot tikai vienreiz. Projektam beidzoties, komercnosaukuma izmantošana tiktu pārtraukta. Tomēr pēc projekta nodošanas kooperatīvam Vlaamse Schelpdier- en Viscoöperatie (VSVC) acīmredzot tika pieņemts lēmums turpināt pārdot mīdijas ar šo nosaukumu.

| (35) | Ar minētā projekta izstrādi un popularizēšanas kampaņu saistītie izdevumi nebūtu uzskatāmi par tādiem, kas rodas parastā ražošanas procesā. Ar šo projektu tika izdarīts vairāk, nekā uzņemtos privāts uzņēmums, jo tam būtu jāsedz ļoti lielas saistītās izmaksas. Privāts uzņēmums vienkārši nebūtu gatavs veikt ieguldījumus, kas vajadzīgi vienīgi tāpēc, lai noskaidrotu vispiemērotāko metodi vai noteiktu mīdiju audzēšanai piemērotas vietas. |
| --- | --- |

(35)

Ar minētā projekta izstrādi un popularizēšanas kampaņu saistītie izdevumi nebūtu uzskatāmi par tādiem, kas rodas parastā ražošanas procesā. Ar šo projektu tika izdarīts vairāk, nekā uzņemtos privāts uzņēmums, jo tam būtu jāsedz ļoti lielas saistītās izmaksas. Privāts uzņēmums vienkārši nebūtu gatavs veikt ieguldījumus, kas vajadzīgi vienīgi tāpēc, lai noskaidrotu vispiemērotāko metodi vai noteiktu mīdiju audzēšanai piemērotas vietas.

5.2.   Jaunu gliemju krājumu meklēšana

| (36) | SDVO uzskata, ka jaunu gliemju krājumu meklēšana atbilst tās statūtu tvērumam, jo šāda darbība uzskatāma par statūtu c) kategorijā definēto kontroles un saglabāšanas pasākumu. |
| --- | --- |

(36)

SDVO uzskata, ka jaunu gliemju krājumu meklēšana atbilst tās statūtu tvērumam, jo šāda darbība uzskatāma par statūtu c) kategorijā definēto kontroles un saglabāšanas pasākumu.

| (37) | Turklāt šis projekts ir viens no zvejas flotes pārstrukturēšanas pasākumiem, kas cita starpā jāveic tāpēc, ka atkrastē uzstādīto vēja ģeneratoru parku dēļ ir zaudētas zvejas vietas. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt šis projekts ir viens no zvejas flotes pārstrukturēšanas pasākumiem, kas cita starpā jāveic tāpēc, ka atkrastē uzstādīto vēja ģeneratoru parku dēļ ir zaudētas zvejas vietas.

5.3.   
  Dagverse vis popularizēšanas kampaņa

| (38) | SDVO norādīja, ka popularizēšanas kampaņa tika pārskatīta un sākotnējā atsauce uz ģeogrāfisko izcelsmi no tās tika izslēgta. |
| --- | --- |

(38)

SDVO norādīja, ka popularizēšanas kampaņa tika pārskatīta un sākotnējā atsauce uz ģeogrāfisko izcelsmi no tās tika izslēgta.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   
  Mīdiju projekts – komercnosaukuma izstrāde un reklāma

| (39) | Kā aprakstīts iepriekš, SDVO īstenoja plašu reklāmas kampaņu savu mīdiju popularizēšanai. Taču mīdiju popularizēšanas kampaņa nebija vispārīga – reklāmas materiālos galvenā uzmanība bija pievērsta konkrētam komerciālajam zīmolam (Flanders Queen Mussel), tie attiecās uz konkrētu uzņēmumu (SDVO), un tajos bija iekļautas vairākas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi (t. i., uz Flandriju). |
| --- | --- |

(39)

Kā aprakstīts iepriekš, SDVO īstenoja plašu reklāmas kampaņu savu mīdiju popularizēšanai. Taču mīdiju popularizēšanas kampaņa nebija vispārīga – reklāmas materiālos galvenā uzmanība bija pievērsta konkrētam komerciālajam zīmolam (Flanders Queen Mussel), tie attiecās uz konkrētu uzņēmumu (SDVO), un tajos bija iekļautas vairākas atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi (t. i., uz Flandriju).

| (40) | No tā izriet, ka SDVO ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem (tātad arī atbalsta shēmai), jo tajos ir skaidri norādīts, ka SDVO stiprinās jūras zvejniecības tēlu, taču nepievērsīsies konkrētam uzņēmumam un neatsauksies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi, turklāt statūtos ir aizliegti popularizēšanas pasākumi, kuros ir uzsvars uz komerciālu zīmolu un/vai atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. Turklāt SDVO ir rīkojusies pretrunā Lēmumam N 274/03, kurā skaidri noteikts, ka ģeogrāfiskas atsauces nav atļautas. |
| --- | --- |

(40)

No tā izriet, ka SDVO ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem (tātad arī atbalsta shēmai), jo tajos ir skaidri norādīts, ka SDVO stiprinās jūras zvejniecības tēlu, taču nepievērsīsies konkrētam uzņēmumam un neatsauksies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi, turklāt statūtos ir aizliegti popularizēšanas pasākumi, kuros ir uzsvars uz komerciālu zīmolu un/vai atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. Turklāt SDVO ir rīkojusies pretrunā Lēmumam N 274/03, kurā skaidri noteikts, ka ģeogrāfiskas atsauces nav atļautas.

| (41) | Beļģijas iestādes apgalvoja, ka komerciālais zīmols tika izstrādāts vienīgi izmēģinājuma projekta vajadzībām. To bija paredzēts izmantot tikai vienreiz, un pēc projekta pabeigšanas tas pakāpeniski tiktu likvidēts un vairs netiktu lietots. |
| --- | --- |

(41)

Beļģijas iestādes apgalvoja, ka komerciālais zīmols tika izstrādāts vienīgi izmēģinājuma projekta vajadzībām. To bija paredzēts izmantot tikai vienreiz, un pēc projekta pabeigšanas tas pakāpeniski tiktu likvidēts un vairs netiktu lietots.

| (42) | Tomēr Komisija norāda, ka minētā komerciālā zīmola izmantošana ir turpinājusies arī pēc izmēģinājuma projekta beigām. Faktiski pēc mīdiju projekta nodošanas VSVC turpināja pārdot mīdijas ar nosaukumu Flanders Queen Mussel. Turklāt SDVO tīmekļa vietnē tika sniegta informācija par to, kur var iegādāties Flanders Queen Mussel. |
| --- | --- |

(42)

Tomēr Komisija norāda, ka minētā komerciālā zīmola izmantošana ir turpinājusies arī pēc izmēģinājuma projekta beigām. Faktiski pēc mīdiju projekta nodošanas VSVC turpināja pārdot mīdijas ar nosaukumu Flanders Queen Mussel. Turklāt SDVO tīmekļa vietnē tika sniegta informācija par to, kur var iegādāties Flanders Queen Mussel.

| (43) | Komisija norāda arī to, ka SDVO 2007., 2008. un 2009. gadā organizēja vairākus Flanders Queen Mussel popularizēšanas un reklāmas pasākumus. Šīs darbības atkārtoti tika īstenotas vairākus gadus, un tas liecina, ka kampaņa nebija maza vai īslaicīga, tāpēc nevar uzskatīt, ka popularizēšanas pasākumiem bija ierobežots ilgums un apmērs. Turklāt daļa reklāmas pasākumu (2008. un 2009. g.) faktiski notika pēc tam, kad izmēģinājuma projekta ietvaros pasūtītie pētījumi jau bija nodoti. Galīgais ziņojums par mīdiju projekta ekonomisko dzīvotspēju tika iesniegts 2007. gada 22. novembrī, savukārt tirgvedības plāna īstenošanas novērtējuma rezultāti tika izklāstīti 2008. gada 21. februārī. |
| --- | --- |

(43)

Komisija norāda arī to, ka SDVO 2007., 2008. un 2009. gadā organizēja vairākus Flanders Queen Mussel popularizēšanas un reklāmas pasākumus. Šīs darbības atkārtoti tika īstenotas vairākus gadus, un tas liecina, ka kampaņa nebija maza vai īslaicīga, tāpēc nevar uzskatīt, ka popularizēšanas pasākumiem bija ierobežots ilgums un apmērs. Turklāt daļa reklāmas pasākumu (2008. un 2009. g.) faktiski notika pēc tam, kad izmēģinājuma projekta ietvaros pasūtītie pētījumi jau bija nodoti. Galīgais ziņojums par mīdiju projekta ekonomisko dzīvotspēju tika iesniegts 2007. gada 22. novembrī, savukārt tirgvedības plāna īstenošanas novērtējuma rezultāti tika izklāstīti 2008. gada 21. februārī.

| (44) | Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka aizliegums popularizēt konkrētus zīmolus un reklāmas pasākumos atsaukties uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi attiecas uz visām darbībām. Tāpēc arī īstermiņa projekti (ko finansē ar publiskiem līdzekļiem) nedrīkst būt vērsti uz konkrētu zīmolu popularizēšanu un tajos nedrīkst atsaukties uz ģeogrāfiskiem apgabaliem. Shēmā un Lēmumā N 274/03 nav paredzēti izņēmumi no šā noteikuma, un tos arī nevarētu noteikt, jo tā tiktu pārkāptas 2001. gada Zivsaimniecības pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(44)

Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka aizliegums popularizēt konkrētus zīmolus un reklāmas pasākumos atsaukties uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi attiecas uz visām darbībām. Tāpēc arī īstermiņa projekti (ko finansē ar publiskiem līdzekļiem) nedrīkst būt vērsti uz konkrētu zīmolu popularizēšanu un tajos nedrīkst atsaukties uz ģeogrāfiskiem apgabaliem. Shēmā un Lēmumā N 274/03 nav paredzēti izņēmumi no šā noteikuma, un tos arī nevarētu noteikt, jo tā tiktu pārkāptas 2001. gada Zivsaimniecības pamatnostādnes.

| (45) | Turklāt, tā kā minētie pasākumi ir vērsti uz konkrētu komerciālo zīmolu un nav vispārīgi, Komisija uzskata, ka nav pamatoti tik plašu reklāmas kampaņu uzskatīt par kopējām interesēm atbilstošu darbību, jo īpaši tāpēc, ka arī konkurējošs uzņēmums izstrādāja savu zīmolu. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt, tā kā minētie pasākumi ir vērsti uz konkrētu komerciālo zīmolu un nav vispārīgi, Komisija uzskata, ka nav pamatoti tik plašu reklāmas kampaņu uzskatīt par kopējām interesēm atbilstošu darbību, jo īpaši tāpēc, ka arī konkurējošs uzņēmums izstrādāja savu zīmolu.

| (46) | Visbeidzot, izdevumi par komercnosaukuma izstrādi produktam, kas tiks pārdots tirgū, un par reklāmas kampaņas uzsākšanu atbilst izdevumiem, kas rodas parastā ražošanas procesā, tātad saskaņā ar minēto shēmu tie nav atļauti. |
| --- | --- |

(46)

Visbeidzot, izdevumi par komercnosaukuma izstrādi produktam, kas tiks pārdots tirgū, un par reklāmas kampaņas uzsākšanu atbilst izdevumiem, kas rodas parastā ražošanas procesā, tātad saskaņā ar minēto shēmu tie nav atļauti.

| (47) | Tāpēc Komisija uzskata, ka SDVO, izstrādājot komercnosaukumu un uzsākot Flanders Queen Mussel reklāmas un popularizēšanas kampaņu, ir rīkojusies pretrunā savu statūtu tvērumam un Lēmumam N 274/03. |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc Komisija uzskata, ka SDVO, izstrādājot komercnosaukumu un uzsākot Flanders Queen Mussel reklāmas un popularizēšanas kampaņu, ir rīkojusies pretrunā savu statūtu tvērumam un Lēmumam N 274/03.

| (48) | Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz komercnosaukuma izstrādi un reklāmu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi. |
| --- | --- |

(48)

Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz komercnosaukuma izstrādi un reklāmu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

6.2.   
  Mīdiju projekts: 87 papildu sprostu izmantošana

| (49) | Komisija zina, ka mīdiju projektā ir paredzētas dažādas daļas. Komisija neapšauba projekta pirmo daļu, taču pauž bažas attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti pēc izmēģinājuma projekta pabeigšanas. Komisija uzskata, ka SDVO, iegādājoties un izmantojot 87 papildu sprostus mīdiju audzēšanai, ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03. |
| --- | --- |

(49)

Komisija zina, ka mīdiju projektā ir paredzētas dažādas daļas. Komisija neapšauba projekta pirmo daļu, taču pauž bažas attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti pēc izmēģinājuma projekta pabeigšanas. Komisija uzskata, ka SDVO, iegādājoties un izmantojot 87 papildu sprostus mīdiju audzēšanai, ir rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03.

| (50) | Beļģijas iestādes uzskata, ka 87 papildu sprostu izmantošana bija īstermiņa darbība kopējās interesēs. Turklāt tās apgalvo, ka sprostu skaita palielināšana bija tāda mēroga darbība, kādu privāti uzņēmumi parasti neīstenotu, jo tie vienkārši neveiktu tik lielus ieguldījumus, nezinot, vai darbība lielā apjomā būs rentabla. |
| --- | --- |

(50)

Beļģijas iestādes uzskata, ka 87 papildu sprostu izmantošana bija īstermiņa darbība kopējās interesēs. Turklāt tās apgalvo, ka sprostu skaita palielināšana bija tāda mēroga darbība, kādu privāti uzņēmumi parasti neīstenotu, jo tie vienkārši neveiktu tik lielus ieguldījumus, nezinot, vai darbība lielā apjomā būs rentabla.

| (51) | Taču Komisija apšauba, ka 87 papildu sprostu iegādi un izmantošanu var uzskatīt par īstermiņa darbību. |
| --- | --- |

(51)

Taču Komisija apšauba, ka 87 papildu sprostu iegādi un izmantošanu var uzskatīt par īstermiņa darbību.

| (52) | Pirmkārt, Komisija uzskata, ka 87 papildu sprostu iegāde ir ilgtermiņa ieguldījums un šāds pasākums ir grūti salāgojams ar jēdzienu “īstermiņa darbība”. |
| --- | --- |

(52)

Pirmkārt, Komisija uzskata, ka 87 papildu sprostu iegāde ir ilgtermiņa ieguldījums un šāds pasākums ir grūti salāgojams ar jēdzienu “īstermiņa darbība”.

| (53) | Otrkārt, Komisija piebilst, ka SDVO, šķiet, nebija iecerējusi 87 papildu sprostu iegādi kā īstermiņa darbību, kuras vienīgais nolūks būtu iespēja veikt pētījumu. SDVO uzskatīja sprostu iegādi par ieguldījumu un meklēja veidus, kā no tā gūt ienākumus. Jau 2008. gadā SDVO plānoja turpināt uzņēmējdarbību ar jaunizveidotās filiāles starpniecību. Arī 2009. gadā, kad SDVO oficiāli pārtrauca Flanders Queen Mussel pārdošanu, tā turpināja faktiski izmantot 87 papildu sprostus. Faktiski SDVO iznomāja un izīrēja savu infrastruktūru un ieguves pakalpojumus citam uzņēmumam un tādējādi veica komercdarbību. Turklāt tas, ka tika izveidota komerciāla filiāle, lai izmantotu mīdiju projekta rezultātus, apliecina to, ka SDVO nebija patiesa nodoma vienkārši nodot iegūtos rezultātus visas nozares labā. |
| --- | --- |

(53)

Otrkārt, Komisija piebilst, ka SDVO, šķiet, nebija iecerējusi 87 papildu sprostu iegādi kā īstermiņa darbību, kuras vienīgais nolūks būtu iespēja veikt pētījumu. SDVO uzskatīja sprostu iegādi par ieguldījumu un meklēja veidus, kā no tā gūt ienākumus. Jau 2008. gadā SDVO plānoja turpināt uzņēmējdarbību ar jaunizveidotās filiāles starpniecību. Arī 2009. gadā, kad SDVO oficiāli pārtrauca Flanders Queen Mussel pārdošanu, tā turpināja faktiski izmantot 87 papildu sprostus. Faktiski SDVO iznomāja un izīrēja savu infrastruktūru un ieguves pakalpojumus citam uzņēmumam un tādējādi veica komercdarbību. Turklāt tas, ka tika izveidota komerciāla filiāle, lai izmantotu mīdiju projekta rezultātus, apliecina to, ka SDVO nebija patiesa nodoma vienkārši nodot iegūtos rezultātus visas nozares labā.

| (54) | Šajā kontekstā Komisija norāda, ka nolīgumos, kas 2009. gadā tika noslēgti starp SDVO un VSVC, bija paredzēti noteikumi, kas aizsargāja VSVC komerciālās intereses (piemēram, vienošanās par garantiju, noteikumi par VSVC un citu ražotāju interešu konfliktu novēršanu). Šāda veida vienošanās un noteikumi, šķiet, varētu apstiprināt to, ka papildu sprostu izmantošana bija komerciāla darbība un netika veikta kopējās interesēs. |
| --- | --- |

(54)

Šajā kontekstā Komisija norāda, ka nolīgumos, kas 2009. gadā tika noslēgti starp SDVO un VSVC, bija paredzēti noteikumi, kas aizsargāja VSVC komerciālās intereses (piemēram, vienošanās par garantiju, noteikumi par VSVC un citu ražotāju interešu konfliktu novēršanu). Šāda veida vienošanās un noteikumi, šķiet, varētu apstiprināt to, ka papildu sprostu izmantošana bija komerciāla darbība un netika veikta kopējās interesēs.

| (55) | Komisija uzskata, ka izmaksas saistībā ar 87 papildu sprostu izmantošanu atbilst izdevumiem, kas saistīti ar parastu ražošanu. Komisija ir pārliecināta, ka tad, kad produkta ekonomiskā un bioloģiskā dzīvotspēja ir pārbaudīta un apstiprināta, ražošanas līdzekļu iegādi un paplašināšanu var uzskatīt par parasta ražošanas un uzņēmējdarbības attīstības procesa daļu, ko veic kāds uzņēmums. |
| --- | --- |

(55)

Komisija uzskata, ka izmaksas saistībā ar 87 papildu sprostu izmantošanu atbilst izdevumiem, kas saistīti ar parastu ražošanu. Komisija ir pārliecināta, ka tad, kad produkta ekonomiskā un bioloģiskā dzīvotspēja ir pārbaudīta un apstiprināta, ražošanas līdzekļu iegādi un paplašināšanu var uzskatīt par parasta ražošanas un uzņēmējdarbības attīstības procesa daļu, ko veic kāds uzņēmums.

| (56) | Komisija nepiekrīt Beļģijas iestāžu apgalvojumam, ka neviens uzņēmums neinvestētu papildu ražošanas līdzekļos, ja tam nebūtu iepriekšēju garantiju, ka lielāka apjoma ražošana būs rentabla. Faktiski uzņēmumi investē liela apjoma ražošanā arī tad, ja neviens cits uzņēmums vēl nav izmēģinājis tāda paša mēroga ražošanu. Viņi paļaujas uz savu iepriekšējo pieredzi mazāka mēroga ražošanā un uz nākotnes prognozēm. Saskaņā ar vispārīgās ekonomikas teorijas principu, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem, tas, kas ir iespējams un ir rentabli mazapjoma ražošanā, ir izdarāms un ir pat vēl rentablāk arī lielākā mērogā, jo nemainīgās izmaksas tiks sadalītas uz lielāku produktu daudzumu. |
| --- | --- |

(56)

Komisija nepiekrīt Beļģijas iestāžu apgalvojumam, ka neviens uzņēmums neinvestētu papildu ražošanas līdzekļos, ja tam nebūtu iepriekšēju garantiju, ka lielāka apjoma ražošana būs rentabla. Faktiski uzņēmumi investē liela apjoma ražošanā arī tad, ja neviens cits uzņēmums vēl nav izmēģinājis tāda paša mēroga ražošanu. Viņi paļaujas uz savu iepriekšējo pieredzi mazāka mēroga ražošanā un uz nākotnes prognozēm. Saskaņā ar vispārīgās ekonomikas teorijas principu, pateicoties apjomradītiem ietaupījumiem, tas, kas ir iespējams un ir rentabli mazapjoma ražošanā, ir izdarāms un ir pat vēl rentablāk arī lielākā mērogā, jo nemainīgās izmaksas tiks sadalītas uz lielāku produktu daudzumu.

| (57) | Visbeidzot, Komisija neuzskata, ka SDVO, paplašinot savus ražošanas līdzekļus, ir rīkojusies nozares interesēs. Tā kā šajā nozarē jau darbojās cits uzņēmums, kas attīstīja reālapjoma uzņēmējdarbību, 87 papildu sprostu iegāde un izmantošana tiešā veidā ietekmēja tirgu un konkurenci. Par to liecina arī fakts, ka bezpeļņas organizācija SDVO drīzāk darbojās kā konkurente, nevis kā uzņēmums, kas veic izmēģinājumu. |
| --- | --- |

(57)

Visbeidzot, Komisija neuzskata, ka SDVO, paplašinot savus ražošanas līdzekļus, ir rīkojusies nozares interesēs. Tā kā šajā nozarē jau darbojās cits uzņēmums, kas attīstīja reālapjoma uzņēmējdarbību, 87 papildu sprostu iegāde un izmantošana tiešā veidā ietekmēja tirgu un konkurenci. Par to liecina arī fakts, ka bezpeļņas organizācija SDVO drīzāk darbojās kā konkurente, nevis kā uzņēmums, kas veic izmēģinājumu.

| (58) | Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz 87 papildu sprostu izvietošanu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi. |
| --- | --- |

(58)

Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz 87 papildu sprostu izvietošanu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

6.3.   
  Dagverse vis popularizēšanas kampaņa

| (59) | Komisija norāda, ka, slavējot Beļģijas izcelsmes produktus (Beļģijas piekrastes flotes nozvejotās zivis) pretstatā ārvalstu kuģu nozvejotajām zivīm, SDVO ir faktiski atsaukusies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi un tādējādi rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03. |
| --- | --- |

(59)

Komisija norāda, ka, slavējot Beļģijas izcelsmes produktus (Beļģijas piekrastes flotes nozvejotās zivis) pretstatā ārvalstu kuģu nozvejotajām zivīm, SDVO ir faktiski atsaukusies uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi un tādējādi rīkojusies pretrunā saviem statūtiem un Lēmumam N 274/03.

| (60) | Tomēr Komisija ņem vērā faktu, ka Dagverse vis kampaņa tika pielāgota un pēc tam vairs neietvēra atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi. |
| --- | --- |

(60)

Tomēr Komisija ņem vērā faktu, ka Dagverse vis kampaņa tika pielāgota un pēc tam vairs neietvēra atsauces uz produktu ģeogrāfisko izcelsmi.

| (61) | Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz popularizēšanas kampaņu, kurā ietverta atsauce uz ģeogrāfisko izcelsmi, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi. |
| --- | --- |

(61)

Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz popularizēšanas kampaņu, kurā ietverta atsauce uz ģeogrāfisko izcelsmi, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

6.4.   Jaunu gliemju krājumu meklēšana

| (62) | Komisija norāda, ka SDVO statūtos uzskaitītajos uzdevumos nav paredzēts uzdevums meklēt jaunus gliemju krājumus. Konkrētāk, nešķiet, ka šis pasākums atbilstu uzdevumiem, kas aprakstīti statūtu c) punktā “Ūdeņu dzīvo resursu pārvaldības un zvejas kontroles uzlabošana”. Jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nav uzskatāma ne par ūdeņu dzīvo resursu kvalitātes un daudzuma pastāvīgu uzraudzību, nedz arī par zvejniecības sociālekonomiskā stāvokļa uzraudzību vai valdības konsultēšanu zvejas piepūles kontroles jautājumos. |
| --- | --- |

(62)

Komisija norāda, ka SDVO statūtos uzskaitītajos uzdevumos nav paredzēts uzdevums meklēt jaunus gliemju krājumus. Konkrētāk, nešķiet, ka šis pasākums atbilstu uzdevumiem, kas aprakstīti statūtu c) punktā “Ūdeņu dzīvo resursu pārvaldības un zvejas kontroles uzlabošana”. Jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nav uzskatāma ne par ūdeņu dzīvo resursu kvalitātes un daudzuma pastāvīgu uzraudzību, nedz arī par zvejniecības sociālekonomiskā stāvokļa uzraudzību vai valdības konsultēšanu zvejas piepūles kontroles jautājumos.

| (63) | Tātad Komisija uzskata, ka šādi pasākumi nav tāda veida pasākumi, kurus Komisija ir apstiprinājusi ar Lēmumu N 274/03. Šīs darbības nav ne kontroles, nedz arī saglabāšanas pasākumi. Gluži pretēji – pasākuma mērķis ir potenciāli atrasto krājumu komerciāla izmantošana, un tās rezultātā zvejas piepūle galu galā palielinātos. |
| --- | --- |

(63)

Tātad Komisija uzskata, ka šādi pasākumi nav tāda veida pasākumi, kurus Komisija ir apstiprinājusi ar Lēmumu N 274/03. Šīs darbības nav ne kontroles, nedz arī saglabāšanas pasākumi. Gluži pretēji – pasākuma mērķis ir potenciāli atrasto krājumu komerciāla izmantošana, un tās rezultātā zvejas piepūle galu galā palielinātos.

| (64) | Turklāt Komisija norāda, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nevar būt viens no pasākumiem, kurus Komisija apstiprinājusi ar Lēmumu N 274/03, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2792/1999 17. pantu, uz ko ir atsauce 2001. gada Zivsaimniecības pamatnostādnēs, ar Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI) (6) izpētes zveju var atbalstīt tikai tad, ja tā vērsta uz zvejas resursu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt Komisija norāda, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu meklēšana nevar būt viens no pasākumiem, kurus Komisija apstiprinājusi ar Lēmumu N 274/03, jo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2792/1999 17. pantu, uz ko ir atsauce 2001. gada Zivsaimniecības pamatnostādnēs, ar Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI) (6) izpētes zveju var atbalstīt tikai tad, ja tā vērsta uz zvejas resursu saglabāšanu.

| (65) | Kā minēts iepriekš, šķiet, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu noteikšana Beļģijas kontinentālajā šelfā ir vērsta nevis uz to saglabāšanu, bet gan izmantošanu. |
| --- | --- |

(65)

Kā minēts iepriekš, šķiet, ka jaunu komerciāli izmantojamu gliemju krājumu noteikšana Beļģijas kontinentālajā šelfā ir vērsta nevis uz to saglabāšanu, bet gan izmantošanu.

| (66) | Turklāt jaunu izmantojamu krājumu meklēšana ir darbība, ko parasti veic privāti uzņēmumi, un ar to saistītie izdevumi ir uzskatāmi par parastajām ražošanas izmaksām, tātad tos nevar finansēt, izmantojot atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt jaunu izmantojamu krājumu meklēšana ir darbība, ko parasti veic privāti uzņēmumi, un ar to saistītie izdevumi ir uzskatāmi par parastajām ražošanas izmaksām, tātad tos nevar finansēt, izmantojot atbalsta shēmu.

| (67) | Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz jaunu gliemju krājumu meklēšanas iniciatīvu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi. |
| --- | --- |

(67)

Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka, ciktāl tas attiecas uz jaunu gliemju krājumu meklēšanas iniciatīvu, saskaņā ar shēmu atļauto atbalstu SDVO ir izmantojusi nepareizi.

7.   SECINĀJUMI

| (68) | Komisija konstatē, ka SDVO, īstenojot 6.1.–6.4. punktā minētos projektus, ir rīkojusies pretrunā statūtiem, kuri tika paziņoti Komisijai un kurus Komisija ir apstiprinājusi ar 2003. gada 16. decembra lēmumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka daļu saskaņā ar shēmu piešķirtā atbalsta SDVO ir izmantojusi nepareizi. |
| --- | --- |

(68)

Komisija konstatē, ka SDVO, īstenojot 6.1.–6.4. punktā minētos projektus, ir rīkojusies pretrunā statūtiem, kuri tika paziņoti Komisijai un kurus Komisija ir apstiprinājusi ar 2003. gada 16. decembra lēmumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka daļu saskaņā ar shēmu piešķirtā atbalsta SDVO ir izmantojusi nepareizi.

| (69) | Šajā kontekstā Komisija vēlas uzsvērt to, ka saskaņā ar LESD 107. pantu sen iedibināta prakse ir pieprasīt no atbalsta saņēmēja atgūt nepareizi izmantoto atbalstu. Šī prakse ir apstiprināta Procedūru regulas 14. pantā. |
| --- | --- |

(69)

Šajā kontekstā Komisija vēlas uzsvērt to, ka saskaņā ar LESD 107. pantu sen iedibināta prakse ir pieprasīt no atbalsta saņēmēja atgūt nepareizi izmantoto atbalstu. Šī prakse ir apstiprināta Procedūru regulas 14. pantā.

| (70) | Tātad Beļģijai ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepareizi izmantoto atbalstu atgūtu no saņēmēja. Beļģijai būtu jāatgūst visas summas, kas izmantotas 6.1.–6.4. punktā minēto projektu īstenošanai. Šajā nolūkā Beļģijai ir jāpieprasa, lai saņēmējs minēto atbalstu atmaksātu četros mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas. |
| --- | --- |

(70)

Tātad Beļģijai ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepareizi izmantoto atbalstu atgūtu no saņēmēja. Beļģijai būtu jāatgūst visas summas, kas izmantotas 6.1.–6.4. punktā minēto projektu īstenošanai. Šajā nolūkā Beļģijai ir jāpieprasa, lai saņēmējs minēto atbalstu atmaksātu četros mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas.

| (71) | Procedūru regulas 14. panta 2. punktā noteikts, ka atbalsts, kas ir jāatgūst saskaņā ar atgūšanas lēmumu, ietver procentus, kas aprēķināti pēc atbilstīgas likmes, ko nosaka Komisija. Procenti maksājami no dienas, kad nepareizi izmantotais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai. |
| --- | --- |

(71)

Procedūru regulas 14. panta 2. punktā noteikts, ka atbalsts, kas ir jāatgūst saskaņā ar atgūšanas lēmumu, ietver procentus, kas aprēķināti pēc atbilstīgas likmes, ko nosaka Komisija. Procenti maksājami no dienas, kad nepareizi izmantotais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai.

| (72) | Procenti ir jāaprēķina atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (7) V nodaļai. Komisija lūdz Beļģijai pieprasīt saņēmējam četros mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas atmaksāt atbalsta summu, tostarp procentus, kā norādīts turpmāk. |
| --- | --- |

(72)

Procenti ir jāaprēķina atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (7) V nodaļai. Komisija lūdz Beļģijai pieprasīt saņēmējam četros mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas atmaksāt atbalsta summu, tostarp procentus, kā norādīts turpmāk.

| (73) | Komisija lūdz Beļģijai sniegt pieprasīto informāciju, izmantojot šā lēmuma I pielikumā iekļauto anketu un skaidri norādot plānotos un jau veiktos pasākumus nepareizi izmantotā valsts atbalsta tūlītējai un faktiskai atgūšanai. Komisija lūdz Beļģiju divos mēnešos no šā lēmuma pieņemšanas dienas iesniegt visus apkārtrakstus, atgūšanas rīkojumus un citus dokumentus, kas apliecina atbalsta atgūšanas procesa uzsākšanu attiecībā uz nepareizi izmantotā atbalsta saņēmēju, |
| --- | --- |

(73)

Komisija lūdz Beļģijai sniegt pieprasīto informāciju, izmantojot šā lēmuma I pielikumā iekļauto anketu un skaidri norādot plānotos un jau veiktos pasākumus nepareizi izmantotā valsts atbalsta tūlītējai un faktiskai atgūšanai. Komisija lūdz Beļģiju divos mēnešos no šā lēmuma pieņemšanas dienas iesniegt visus apkārtrakstus, atgūšanas rīkojumus un citus dokumentus, kas apliecina atbalsta atgūšanas procesa uzsākšanu attiecībā uz nepareizi izmantotā atbalsta saņēmēju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Iesaistoties projektos, kas ietvēra komercnosaukuma izstrādi un reklāmu, 87 papildu sprostu izmantošanu, Dagverse vis popularizēšanas kampaņu un jaunu gliemju krājumu meklēšanu, SDVO ir rīkojusies pretrunā Komisijas 2003. gada 16. decembra lēmumam par valsts atbalstu N 274/03. Atbalsts, ko tā saņēmējs ir nepareizi izmantojis minētajos veidos, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Beļģija no SDVO atgūst nepareizi izmantoto atbalstu, kas izlietots projektos, kuru mērķis ir komercnosaukuma izstrāde un reklāma, 87 papildu sprostu izmantošana, Dagverse vis popularizēšanas kampaņa un jaunu gliemju krājumu meklēšana.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus no dienas, kurā tās nodotas saņēmēju rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina, izmantojot salikto procentu formulu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (8), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

3. pants

1.   Piešķirto atbalstu, kas minēts 1. pantā, nekavējoties un faktiski atgūst.

2.   Beļģija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas Beļģija iesniedz šādu informāciju:

| a) | dokumentāciju par 1. pantā minēto atbalstu, norādot ar 2. pantā minētajiem projektiem saistītā atbalsta kopsummu. Šī informācija jāiesniedz, izmantojot šā lēmuma I pielikumā iekļauto anketu; |
| --- | --- |

a)

dokumentāciju par 1. pantā minēto atbalstu, norādot ar 2. pantā minētajiem projektiem saistītā atbalsta kopsummu. Šī informācija jāiesniedz, izmantojot šā lēmuma I pielikumā iekļauto anketu;

| b) | atgūstamo kopsummu (pamatsumma un procenti); |
| --- | --- |

b)

atgūstamo kopsummu (pamatsumma un procenti);

| c) | šā lēmuma izpildes nolūkā veikto vai plānoto pasākumu sīku aprakstu; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildes nolūkā veikto vai plānoto pasākumu sīku aprakstu;

| d) | dokumentāciju, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentāciju, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Beļģija informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanas nolūkā veikto valsts pasākumu norisi, līdz ir atgūts viss 1. pantā minētais atbalsts. Pēc Komisijas pieprasījuma Beļģija nekavējoties iesniedz informāciju par pasākumiem, kas jau veikti šā lēmuma izpildes nolūkā, kā arī par pasākumiem, kas vēl paredzēti. Tā sniedz arī detalizētu informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2015. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV C 149, 20.5.2011., 10. lpp.

1

(2)  OV C 28, 31.1.2004., 3. lpp.

2

(3)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp.).

5

(6)  Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments, sk. Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1263/1999 par Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (OV L 161, 26.6.1999., 54. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (patlaban LESD 108. pants) (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.).

8

---

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/321

(2015. gada 26. februāris),

ar kuru groza Lēmumu 2008/989/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/105/EK pilnvaro dalībvalstis pieņemt lēmumus par tāda meža reproduktīvā materiāla sniegto garantiju ekvivalenci, kas jāimportē no dažām trešām valstīm

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1045)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. decembra Direktīvu 1999/105/EK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību (1), jo īpaši tās 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2008/971/EK (2) piešķīra līdzvērtīgumu konkrētām trešām valstīm attiecībā uz reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanas un reģistrēšanas sistēmām un reproduktīvā materiāla turpmāku ražošanu no šā ieguves avota. Attiecībā uz konkrētām citām trešām valstīm Savienības līmenī pieejamā informācija nebija pietiekama, lai iekļautu minētās trešās valstis tajā pašā lēmumā. Tāpēc Komisija pieņēma Komisijas Lēmumu 2008/989/EK (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2008/971/EK (2) piešķīra līdzvērtīgumu konkrētām trešām valstīm attiecībā uz reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanas un reģistrēšanas sistēmām un reproduktīvā materiāla turpmāku ražošanu no šā ieguves avota. Attiecībā uz konkrētām citām trešām valstīm Savienības līmenī pieejamā informācija nebija pietiekama, lai iekļautu minētās trešās valstis tajā pašā lēmumā. Tāpēc Komisija pieņēma Komisijas Lēmumu 2008/989/EK (3).

| (2) | Lai novērstu tirdzniecības modeļu traucējumus pēc 2014. gada 31. decembra, ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2008/989/EK piemērošanas laikposmu līdz Lēmuma 2008/971/EK pielāgošanai. |
| --- | --- |

(2)

Lai novērstu tirdzniecības modeļu traucējumus pēc 2014. gada 31. decembra, ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2008/989/EK piemērošanas laikposmu līdz Lēmuma 2008/971/EK pielāgošanai.

| (3) | Tāpat arī līdz Lēmuma 2008/971/EK grozījumiem nākotnē ir lietderīgi uz laiku atļaut dalībvalstīm pieņemt lēmumus attiecībā uz tādu meža reproduktīvo materiālu kategorijā “pārāks”, kas ražots trešās valstīs, kuras jau norādītas Lēmumā 2008/971/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tāpat arī līdz Lēmuma 2008/971/EK grozījumiem nākotnē ir lietderīgi uz laiku atļaut dalībvalstīm pieņemt lēmumus attiecībā uz tādu meža reproduktīvo materiālu kategorijā “pārāks”, kas ražots trešās valstīs, kuras jau norādītas Lēmumā 2008/971/EK.

| (4) | Dalībvalstu sniegtā informācija liecina, ka Jaunzēlandes izcelsmes meža reproduktīvajam materiālam nav pievienots izcelsmes sertifikāts vai oficiāls sertifikāts, ko izsniegusi minētā valsts. Tāpēc Jaunzēlande būtu jāsvītro no to valstu saraksta, saistībā ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt lēmumus attiecībā uz meža reproduktīvā materiāla sniegto garantiju ekvivalenci. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu sniegtā informācija liecina, ka Jaunzēlandes izcelsmes meža reproduktīvajam materiālam nav pievienots izcelsmes sertifikāts vai oficiāls sertifikāts, ko izsniegusi minētā valsts. Tāpēc Jaunzēlande būtu jāsvītro no to valstu saraksta, saistībā ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt lēmumus attiecībā uz meža reproduktīvā materiāla sniegto garantiju ekvivalenci.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2008/989/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2008/989/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2008/989/EK groza šādi.

| 1) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants
  Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.”

| 2) | lēmuma pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

2)

lēmuma pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 11, 15.1.2000., 17. lpp.

1

(2)  Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmums 2008/971/EK par tāda meža reproduktīvā materiāla līdzvērtīgumu, kas ražots trešās valstīs (OV L 345, 23.12.2008., 83. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 23. decembra Lēmums 2008/989/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/105/EK pilnvaro dalībvalstis pieņemt lēmumus par tāda meža reproduktīvā materiāla sniegto garantiju ekvivalenci, kas jāimportē no dažām trešām valstīm (OV L 352, 31.12.2008., 55. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2008/989/EK pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

| Izcelsmes valsts | Suga | Kategorija | Bāzes materiāla veids |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltkrievija | Picea abies Karst. | SI | SS, St |
| Bosnija un Hercegovina | Pinus nigra Arnold | SI | SS, St |
| Kanāda | Visas sugas un mākslīgie hibrīdi | T | St, SO, P, C, CM |
| Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | Abies alba Mill. | SI | SS, St |
| Norvēģija | Visas sugas un mākslīgie hibrīdi | T | St, SO, P, C, CM |
| Serbijas Republika | Visas sugas un mākslīgie hibrīdi | T | St, SO, P, C, CM |
| Šveice | Visas sugas un mākslīgie hibrīdi | T | St, SO, P, C, CM |
| Turcija | Visas sugas un mākslīgie hibrīdi | T | St, SO, P, C, CM |
| Amerikas Savienotās Valstis | Visas sugas un mākslīgie hibrīdi | T | St, SO, P, C, CM |
| Kategorija






  SI | Izcelsme zināma |
| T | Pārāks |

Izcelsmes valsts

Suga

Kategorija

Bāzes materiāla veids

Baltkrievija

Picea abies Karst.

SI

SS, St

Bosnija un Hercegovina

Pinus nigra Arnold

SI

SS, St

Kanāda

Visas sugas un mākslīgie hibrīdi

T

St, SO, P, C, CM

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Abies alba Mill.

SI

SS, St

Norvēģija

Visas sugas un mākslīgie hibrīdi

T

St, SO, P, C, CM

Serbijas Republika

Visas sugas un mākslīgie hibrīdi

T

St, SO, P, C, CM

Šveice

Visas sugas un mākslīgie hibrīdi

T

St, SO, P, C, CM

Turcija

Visas sugas un mākslīgie hibrīdi

T

St, SO, P, C, CM

Amerikas Savienotās Valstis

Visas sugas un mākslīgie hibrīdi

T

St, SO, P, C, CM

Kategorija

SI

Izcelsme zināma

T

Pārāks

Bāzes materiāla veids

| SS | Sēklu ieguves koki |
| --- | --- |
| St | Mežaudze |
| SO | Sēklu ieguves plantācija |
| P | Ģimenes(-u) vecāki |
| C | Klons |
| CM | Klonu maisījums.” |

SS

Sēklu ieguves koki

St

Mežaudze

SO

Sēklu ieguves plantācija

P

Ģimenes(-u) vecāki

C

Klons

CM

Klonu maisījums.”

---

Labojumi

| 28.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/18

---

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 1367/2014 (2014. gada 15. decembris), ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 366, 2014. gada 20. decembris
  )

9. un 10. lappusē tabulās:

tekstu:

| “Suga | : | Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax” |
| --- | --- | --- |

“Suga

:

Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax”

lasīt šādi:

| “Suga | : | Strupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax” |
| --- | --- | --- |

“Suga

:

Strupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax”

10. lappusē, Suga: Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax, Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā (RNG/5B67-) strupdeguna garastēm (3), (RHG/5B67-) ziemeļu makrūrzivīm, 1. zemsvītras piezīmē:

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

3

tekstu:

| “(1) | Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.” |
| --- | --- |

“(1)

Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.”

lasīt šādi:

| “(1) | Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) strupdeguna garastēm, (RHG/*8X14-) ziemeļu makrūrzivīm drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.” |
| --- | --- |

“(1)

Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) strupdeguna garastēm, (RHG/*8X14-) ziemeļu makrūrzivīm drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.”

10. lappusē, Suga: Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax, Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/8X14–) strupdeguna garastēm (2), (RHG/8X14-) ziemeļu makrūrzivīm, 1. zemsvītras piezīmē:

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

2

tekstu:

| “(1) | Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.” |
| --- | --- |

“(1)

Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.”

lasīt šādi:

| “(1) | Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) strupdeguna garastēm, (RHG/*5B67-) ziemeļu makrūrzivīm drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.” |
| --- | --- |

“(1)

Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) strupdeguna garastēm, (RHG/*5B67-) ziemeļu makrūrzivīm drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas.”

10. lappusē, Suga: Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax, Zona: Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/8X14–) strupdeguna garastēm (2), (RHG/8X14-) ziemeļu makrūrzivīm, 2. zemsvītras piezīmē:

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

2

tekstu:

| “(2) | Stupdeguna garastes (..).” |
| --- | --- |

“(2)

Stupdeguna garastes (..).”

lasīt šādi:

| “(2) | Strupdeguna garastes (..).” |
| --- | --- |

“(2)

Strupdeguna garastes (..).”

---