# Uradni list L 44/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 44 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5818. februar 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 44

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5818. februar 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/217 z dne 10. aprila 2014 o pooblastitvi držav članic, da sprejmejo nekatera odstopanja na podlagi Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2292) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/218 z dne 7. maja 2014 o državni pomoči št. SA.29786 (ex N 633/2009), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N 553/10), N 241/09, N 160/10 in SA.30995 (ex C 25/10), ki jo je Irska izvedla za prestrukturiranje družbe Allied Irish Banks plc in družbe EBS Building Society
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2638)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/219 z dne 29. januarja 2015 o nadomestitvi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 326) | 75 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/217 z dne 10. aprila 2014 o pooblastitvi držav članic, da sprejmejo nekatera odstopanja na podlagi Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2292)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2292)

1

*

Sklep Komisije (EU) 2015/218 z dne 7. maja 2014 o državni pomoči št. SA.29786 (ex N 633/2009), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N 553/10), N 241/09, N 160/10 in SA.30995 (ex C 25/10), ki jo je Irska izvedla za prestrukturiranje družbe Allied Irish Banks plc in družbe EBS Building Society
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2638)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2638)

1

40

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/219 z dne 29. januarja 2015 o nadomestitvi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 326)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 326)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 18.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 44/1

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/217

z dne 10. aprila 2014

o pooblastitvi držav članic, da sprejmejo nekatera odstopanja na podlagi Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2292)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (1) ter zlasti člena 6(2) in (4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES vsebujejo sezname nacionalnih odstopanj, ki omogočajo upoštevanje posebnih nacionalnih okoliščin. Nekatere države članice so zahtevale nova nacionalna odstopanja. |
| --- | --- |

(1)

Oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES vsebujejo sezname nacionalnih odstopanj, ki omogočajo upoštevanje posebnih nacionalnih okoliščin. Nekatere države članice so zahtevale nova nacionalna odstopanja.

| (2) | Ta odstopanja bi bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(2)

Ta odstopanja bi bilo treba odobriti.

| (3) | Ker je treba oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III prilagoditi, je primerno, da se jih zaradi jasnosti nadomesti v celoti. |
| --- | --- |

(3)

Ker je treba oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III prilagoditi, je primerno, da se jih zaradi jasnosti nadomesti v celoti.

| (4) | Direktivo 2008/68/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Direktivo 2008/68/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga, ustanovljenega z Direktivo 2008/68/ES – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga, ustanovljenega z Direktivo 2008/68/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice iz Priloge so pooblaščene, da za prevoz nevarnega blaga na svojem ozemlju izvajajo odstopanja iz Priloge.

Ta odstopanja se uporabljajo brez razlikovanja.

Člen 2

Oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. aprila 2014

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 260, 30.9.2008, str. 13.

1

---

PRILOGA

Priloge I, II in III k Direktivi 2008/68/ES se spremenijo, kakor sledi:

| 1. | Oddelek I.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „I.3.   Nacionalna odstopanja

  Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.
  Oštevilčenje odstopanj: RO-a/bi/bii-MS-nn

  RO= cesta

  a/bi/bii= člen 6(2) a/bi/bii

  MS= okrajšava za državo članico

  nn= zaporedna številka


  Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES



  BE Belgija


  RO–a–BE–1

  Zadeva: razred 1 – majhne količine.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6.
  Vsebina Priloge k Direktivi: 1.1.3.6 omejuje količino rudniških eksplozivov, ki se jih lahko prevaža v običajnem vozilu, na 20 kg.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: upravljavci skladišč, ki so oddaljena od točk oskrbe, so lahko pooblaščeni za prevoz največ 25 kg dinamita ali močnih eksplozivov in 300 detonatorjev v običajnih motornih vozilih, pod pogoji, ki jih določi služba za eksplozive.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RO–a–BE–2

  Zadeva: prevoz neočiščenih praznih zabojnikov, v katerih so bili proizvodi različnih razredov.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: oznaka na prevozni listini ‚neočiščena prazna embalaža, v kateri so bili proizvodi različnih razredov‘.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Dérogation 6-97.
  Opombe: odstopanje, evidentirano s strani Komisije pod št. 21 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RO–a–BE–3

  Zadeva: sprejetje RO–a–UK–4.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009).
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RO–a–BE–4

  Zadeva: izvzetje vseh zahtev ADR za nacionalni prevoz največ 1 000 rabljenih ionskih detektorjev dima iz zasebnih gospodinjstev v obrat za obdelavo v Belgiji prek zbirališč po predvidenem poteku za ločeno zbiranje detektorjev dima.
  Sklicevanje na ADR: vse zahteve.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES:
  Vsebina nacionalne zakonodaje: Predpisani nadzor ionskih detektorjev dima za domačo rabo z radiološkega stališča ni potreben, kadar gre za odobren tip detektorja dima. Prevoz teh detektorjev dima do končnega uporabnika je hkrati tudi izvzet iz zahtev ADR (glej 2.2.7.1.2(d)).
  Direktiva 2002/96/ES (o odpadni električni in elektronski opremi) zahteva ločeno zbiranje rabljenih detektorjev dima za obdelavo tiskanih vezij in odstranitev radioaktivnih snovi za ionske detektorje dima. Da se takšno ločeno zbiranje omogoči, je predviden potek, ki bi zasebna gospodinjstva spodbudil k oddaji rabljenih detektorjev dima na zbirališča, s katerih bi prek drugega zbirališča ali vmesnega skladišča te detektorje odpeljali v obrat za obdelavo.
  Na zbirališčih bo na voljo kovinska embalaža za največ 1 000 detektorjev dima. Ena takšna embalaža z detektorji dima se lahko prevaža skupaj z ostalimi odpadki do vmesnega skladišča ali obrata za obdelavo. Embalaža se označi z napisom ‚detektor dima‘.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: predvideni potek za ločeno zbiranje detektorjev dima je eden od pogojev za odstranitev odobrenih instrumentov iz člena 3.1.d.2 kraljeve uredbe z dne 20. julija 2001: splošna uredba za varstvo pred sevanjem.
  Opombe: to odstopanje je potrebno, da se omogoči ločeno zbiranje rabljenih ionskih detektorjev dima.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  DE Nemčija


  RO–a–DE–1

  Zadeva: kombinirano pakiranje in kombinirano nakladanje avtomobilskih delov z razvrstitvijo 1.4G skupaj z nekaterimi nevarnimi snovmi (n4).
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10 in 7.5.2.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: določbe o kombiniranem pakiranju in kombiniranem nakladanju.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: UN 0431 in UN 0503 se lahko naložita skupaj z nekaterim nevarnim blagom (izdelki, povezani z avtomobilsko proizvodnjo) v določenih količinah, navedenih kot izvzetja. Vrednost 1 000 (primerljiva z 1.1.3.6.4.) ne sme biti presežena.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Opombe: izvzetje je potrebno, da se zagotovi hitra dostava varnostnih avtomobilskih delov glede na lokalno povpraševanje. Zaradi velike raznovrstnosti proizvodov skladiščenje teh proizvodov v lokalnih avtomehaničnih delavnicah ni običajno.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RO–a–DE–2

  Zadeva: izvzetje iz zahteve po imetju prevozne listine in deklaracije o vkrcevanju za določene količine nevarnega blaga, kakor je opredeljeno v 1.1.3.6 (n1).
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.1 in 5.4.1.1.6.
  Vsebina Priloge k Direktivi: vsebina prevozne listine.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: za vse razrede, razen za razred 7: prevozna listina ni potrebna, če količina blaga, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Opombe: podatki, pridobljeni z označevanjem in etiketiranjem embalaže, zadostujejo za notranji prevoz, saj prevozna listina pri lokalni distribuciji ni vedno ustrezna.
  Odstopanje, evidentirano s strani Komisije pod št. 22 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RO–a–DE–3

  Zadeva: prevoz merilnih standardov in črpalk za gorivo (praznih, neočiščenih).
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: predpisi za številke UN 1202, 1203 in 1223.
  Vsebina Priloge k Direktivi: pakiranje, označevanje, listine, prevoz in navodila za uporabo, navodila za posadko vozila.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: specifikacija izvajanih uredb in dopolnilnih določb za uporabo odstopanj; do 1 000 l: primerljivo s prazno, neočiščeno embalažo; nad 1 000 l: skladnost z nekaterimi uredbami o cisternah; prevoz samo prazne in neočiščene embalaže.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.
  Opombe: seznam št. 7, 38, 38a.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RO–a–DE–5

  Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2.
  Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 1.4S, 2, 3 in 6.1: dovoljenje za kombinirano pakiranje za predmete razreda 1.4S (naboji za ročno orožje), aerosole (razred 2) ter čistilna in obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (navedene številke UN), v kompletih, ki naj bi se prodajali v kombiniranih paketih v embalažni skupini II in v manjših količinah.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  DK Danska


  RO–a–DK–2

  Zadeva: cestni prevoz paketov eksplozivnih snovi in paketov detonatorjev v istem vozilu.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.2.
  Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi o kombiniranem pakiranju.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: pri cestnem prevozu nevarnih snovi je treba upoštevati pravila v ADR.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.
  Opombe: zaradi praktičnosti se je pojavila potreba po skupnem pakiranju eksplozivnih snovi in detonatorjev na isto vozilo pri prevozu navedenega blaga od mesta skladiščenja do delovnega mesta in nazaj.
  Ko bo danska zakonodaja glede prevoza nevarnega blaga spremenjena, bodo danski organi oblasti dovolili tovrstni prevoz pod naslednjimi pogoji:






  1. | ne prevaža se več kakor 25 kg eksplozivnih snovi iz skupine D; |
| --- | --- | --- |

1.

Oddelek I.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim besedilom:

„I.3.   Nacionalna odstopanja

Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.

Oštevilčenje odstopanj: RO-a/bi/bii-MS-nn

RO= cesta

a/bi/bii= člen 6(2) a/bi/bii

MS= okrajšava za državo članico

nn= zaporedna številka

Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES

BE Belgija

RO–a–BE–1

Zadeva: razred 1 – majhne količine.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6.

Vsebina Priloge k Direktivi: 1.1.3.6 omejuje količino rudniških eksplozivov, ki se jih lahko prevaža v običajnem vozilu, na 20 kg.

Vsebina nacionalne zakonodaje: upravljavci skladišč, ki so oddaljena od točk oskrbe, so lahko pooblaščeni za prevoz največ 25 kg dinamita ali močnih eksplozivov in 300 detonatorjev v običajnih motornih vozilih, pod pogoji, ki jih določi služba za eksplozive.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–BE–2

Zadeva: prevoz neočiščenih praznih zabojnikov, v katerih so bili proizvodi različnih razredov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6.

Vsebina nacionalne zakonodaje: oznaka na prevozni listini ‚neočiščena prazna embalaža, v kateri so bili proizvodi različnih razredov‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Dérogation 6-97.

Opombe: odstopanje, evidentirano s strani Komisije pod št. 21 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–BE–3

Zadeva: sprejetje RO–a–UK–4.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–BE–4

Zadeva: izvzetje vseh zahtev ADR za nacionalni prevoz največ 1 000 rabljenih ionskih detektorjev dima iz zasebnih gospodinjstev v obrat za obdelavo v Belgiji prek zbirališč po predvidenem poteku za ločeno zbiranje detektorjev dima.

Sklicevanje na ADR: vse zahteve.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES:

Vsebina nacionalne zakonodaje: Predpisani nadzor ionskih detektorjev dima za domačo rabo z radiološkega stališča ni potreben, kadar gre za odobren tip detektorja dima. Prevoz teh detektorjev dima do končnega uporabnika je hkrati tudi izvzet iz zahtev ADR (glej 2.2.7.1.2(d)).

Direktiva 2002/96/ES (o odpadni električni in elektronski opremi) zahteva ločeno zbiranje rabljenih detektorjev dima za obdelavo tiskanih vezij in odstranitev radioaktivnih snovi za ionske detektorje dima. Da se takšno ločeno zbiranje omogoči, je predviden potek, ki bi zasebna gospodinjstva spodbudil k oddaji rabljenih detektorjev dima na zbirališča, s katerih bi prek drugega zbirališča ali vmesnega skladišča te detektorje odpeljali v obrat za obdelavo.

Na zbirališčih bo na voljo kovinska embalaža za največ 1 000 detektorjev dima. Ena takšna embalaža z detektorji dima se lahko prevaža skupaj z ostalimi odpadki do vmesnega skladišča ali obrata za obdelavo. Embalaža se označi z napisom ‚detektor dima‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: predvideni potek za ločeno zbiranje detektorjev dima je eden od pogojev za odstranitev odobrenih instrumentov iz člena 3.1.d.2 kraljeve uredbe z dne 20. julija 2001: splošna uredba za varstvo pred sevanjem.

Opombe: to odstopanje je potrebno, da se omogoči ločeno zbiranje rabljenih ionskih detektorjev dima.

Datum izteka: 30. junija 2015

DE Nemčija

RO–a–DE–1

Zadeva: kombinirano pakiranje in kombinirano nakladanje avtomobilskih delov z razvrstitvijo 1.4G skupaj z nekaterimi nevarnimi snovmi (n4).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10 in 7.5.2.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe o kombiniranem pakiranju in kombiniranem nakladanju.

Vsebina nacionalne zakonodaje: UN 0431 in UN 0503 se lahko naložita skupaj z nekaterim nevarnim blagom (izdelki, povezani z avtomobilsko proizvodnjo) v določenih količinah, navedenih kot izvzetja. Vrednost 1 000 (primerljiva z 1.1.3.6.4.) ne sme biti presežena.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Opombe: izvzetje je potrebno, da se zagotovi hitra dostava varnostnih avtomobilskih delov glede na lokalno povpraševanje. Zaradi velike raznovrstnosti proizvodov skladiščenje teh proizvodov v lokalnih avtomehaničnih delavnicah ni običajno.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–DE–2

Zadeva: izvzetje iz zahteve po imetju prevozne listine in deklaracije o vkrcevanju za določene količine nevarnega blaga, kakor je opredeljeno v 1.1.3.6 (n1).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.1 in 5.4.1.1.6.

Vsebina Priloge k Direktivi: vsebina prevozne listine.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za vse razrede, razen za razred 7: prevozna listina ni potrebna, če količina blaga, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Opombe: podatki, pridobljeni z označevanjem in etiketiranjem embalaže, zadostujejo za notranji prevoz, saj prevozna listina pri lokalni distribuciji ni vedno ustrezna.

Odstopanje, evidentirano s strani Komisije pod št. 22 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–DE–3

Zadeva: prevoz merilnih standardov in črpalk za gorivo (praznih, neočiščenih).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: predpisi za številke UN 1202, 1203 in 1223.

Vsebina Priloge k Direktivi: pakiranje, označevanje, listine, prevoz in navodila za uporabo, navodila za posadko vozila.

Vsebina nacionalne zakonodaje: specifikacija izvajanih uredb in dopolnilnih določb za uporabo odstopanj; do 1 000 l: primerljivo s prazno, neočiščeno embalažo; nad 1 000 l: skladnost z nekaterimi uredbami o cisternah; prevoz samo prazne in neočiščene embalaže.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Opombe: seznam št. 7, 38, 38a.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–DE–5

Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2.

Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 1.4S, 2, 3 in 6.1: dovoljenje za kombinirano pakiranje za predmete razreda 1.4S (naboji za ročno orožje), aerosole (razred 2) ter čistilna in obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (navedene številke UN), v kompletih, ki naj bi se prodajali v kombiniranih paketih v embalažni skupini II in v manjših količinah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Datum izteka: 30. junija 2015

DK Danska

RO–a–DK–2

Zadeva: cestni prevoz paketov eksplozivnih snovi in paketov detonatorjev v istem vozilu.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi o kombiniranem pakiranju.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri cestnem prevozu nevarnih snovi je treba upoštevati pravila v ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Opombe: zaradi praktičnosti se je pojavila potreba po skupnem pakiranju eksplozivnih snovi in detonatorjev na isto vozilo pri prevozu navedenega blaga od mesta skladiščenja do delovnega mesta in nazaj.

Ko bo danska zakonodaja glede prevoza nevarnega blaga spremenjena, bodo danski organi oblasti dovolili tovrstni prevoz pod naslednjimi pogoji:

1.

ne prevaža se več kakor 25 kg eksplozivnih snovi iz skupine D;

| 2. | ne prevaža se več kakor 200 kosov detonatorjev iz skupine B; |
| --- | --- |

2.

ne prevaža se več kakor 200 kosov detonatorjev iz skupine B;

| 3. | detonatorji in eksplozivne snovi morajo biti pakirani ločeno v embalaži, ki ustreza standardom OZN, in v skladu z določbami Direktive 2000/61/ES o spremembi Direktive 94/55/ES. |
| --- | --- |

3.

detonatorji in eksplozivne snovi morajo biti pakirani ločeno v embalaži, ki ustreza standardom OZN, in v skladu z določbami Direktive 2000/61/ES o spremembi Direktive 94/55/ES.

| 4. | razdalja med embalažo, ki vsebuje detonatorje, in embalažo, ki vsebuje eksplozivne snovi, mora znašati vsaj 1 meter. To razdaljo je treba upoštevati tudi v primeru nenadnega zaviranja. Embalaža, ki vsebuje eksplozivne snovi, in embalaža, ki vsebuje detonatorje, morata biti nameščeni tako, da ju je mogoče hitro odstraniti z vozila; |
| --- | --- |

4.

razdalja med embalažo, ki vsebuje detonatorje, in embalažo, ki vsebuje eksplozivne snovi, mora znašati vsaj 1 meter. To razdaljo je treba upoštevati tudi v primeru nenadnega zaviranja. Embalaža, ki vsebuje eksplozivne snovi, in embalaža, ki vsebuje detonatorje, morata biti nameščeni tako, da ju je mogoče hitro odstraniti z vozila;

| 5. | treba je upoštevati vse ostale predpise glede prevoza nevarnega blaga po cesti. |
| --- | --- |

5.

treba je upoštevati vse ostale predpise glede prevoza nevarnega blaga po cesti.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–DK-3

Zadeva: cestni prevoz embalaž in izdelkov, ki vsebujejo odpadke ali ostanke nevarnih snovi nekaterih razredov iz gospodinjstev in podjetij z namenom odstranjevanja.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: deli in poglavja 2, 3, 4.1, 5.1, 5.2, 5.4, 6, 8.1 in 8.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe o razvrščanju, posebne določbe, predpisi o pakiranju, postopki za pošiljke, zahteve za izdelavo in preizkušanje embalaže, splošne zahteve za prevozne enote in opremo v vozilu ter zahteve za usposabljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: notranja embalaža in izdelki, ki vsebujejo odpadke ali ostanke nevarnega blaga nekaterih razredov, zbranega iz zasebnih gospodinjstev ali podjetij z namenom odstranjevanja, so lahko pakirani skupaj v posamezni zunanji embalaži in/ali ovojni embalaži v skladu s posebnimi postopki za pošiljke, vključno s posebnimi omejitvami za pakiranje in označevanje. Količina nevarnih snovi na notranjo embalažo, zunanjo embalažo in/ali na prevozno enoto je omejena.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Opombe: upravljavci odpadkov ne morejo uporabljati vseh določb oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES, ko so odpadki z ostanki nevarnega blaga zbrani iz zasebnih gospodinjstev in podjetij z namenom odstranjevanja. Odpadki so običajno v embalaži, ki je bila prodana v maloprodaji.

Datum izteka: 1. januarja 2019

FI Finska

RO–a–FI–1

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v določenih količinah z avtobusi in nizkoaktivnih radioaktivnih snovi v majhnih količinah za zdravstvo in raziskave.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1, 5.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi o pakiranju, dokumentacija.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz določenih količin nevarnega blaga iz 1.1.3.6 z največjo neto težo 200 kg z avtobusi je dovoljen brez prevozne listine in izpolnjevanja zahtev o pakiranju. Vozila, ki prevažajo nizkoaktivne radioaktivne snovi z največjo težo 50 kg za zdravstvo in raziskave, ne potrebujejo oznake in opreme po ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003; 312/2005).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–FI–2

Zadeva: opis praznih cistern v prevozni listini.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6.

Vsebina Priloge k Direktivi: posebni ukrepi za prazno, neočiščeno embalažo, vozila, zabojnike, cisterne, baterijska vozila in večprekatne zabojnike za pline (‚MEGC‘).

Vsebina nacionalne zakonodaje: v primeru praznih in neočiščenih cistern, kjer sta se prevažali dve ali več snovi s številkami UN 1202, 1203 in 1223, se lahko opis v prevoznih listinah dopolni z besedami ‚Zadnji tovor‘ skupaj z imenom produkta, ki ima najnižje plamenišče; ‚Prazna cisterna, 3, zadnji tovor: UN 1203 motorni bencin, II‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–FI–3

Zadeva: etiketiranje in označevanje prevozne enote za eksplozive.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.2.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: splošne določbe za označevanje z oranžno tablo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevozne enote (običajno dostavna vozila), ki prevažajo majhne količine eksploziva (največ 1 000 kg (neto)) v kamnolome in gradbišča, se lahko spredaj in zadaj označijo s tablico po vzorcu št. 1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Datum izteka: 30. junija 2015

FR Francija

RO–a–FR–2

Zadeva: prevoz odpadkov iz zdravstva, pri katerih obstaja nevarnost okužbe iz UN 3291 in katerih masa je manjša ali enaka 15 kg.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina nacionalne zakonodaje: izvzetje iz zahtev ADR za prevoz odpadkov iz zdravstva, pri katerih obstaja nevarnost okužbe iz UN 3291, katerih masa je nižja ali enaka 15 kg.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 12.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–FR–5

Zadeva: prevoz nevarnih snovi v javnih potniških prevoznih sredstvih (18).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: prevoz potnikov in nevarnih snovi.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz nevarnih snovi, ki so v javnih prevoznih sredstvih dovoljene kot ročna prtljaga, razen snovi iz razreda 7: uporabljajo se samo določbe v zvezi s pakiranjem, označevanjem in etiketiranjem pošiljk, kakor je določeno v 4.1, 5.2 in 3.4.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Opombe: v ročni prtljagi je dovoljeno imeti le nevarne snovi za osebno ali lastno profesionalno rabo. Dovoljene so prenosne plinske jeklenke, namenjene bolnikom z dihalnimi težavami, s količino, potrebno za eno vožnjo.

Datum izteka: 29. februarja 2016

RO–a–FR–6

Zadeva: prevoz majhnih količin nevarnih snovi za lastne potrebe (18).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: treba je imeti prevozno listino.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri prevozu majhnih količin nevarnih snovi za lastne potrebe razen snovi iz razreda 7, ki ne presega omejitev iz odstavka 1.1.3.6, ni potrebno imeti prevozne listine, kakor je določeno v odstavku 5.4.1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Datum izteka: 29. februarja 2016

RO–a–FR–7

Zadeva: cestni prevoz vzorcev kemikalij, mešanic in izdelkov, ki vsebujejo nevarno blago, za namene tržnega nadzora.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: deli 1 do 9.

Vsebina Priloge k Direktivi: splošne določbe, klasifikacija, posebne določbe in izjeme v zvezi s prevozom nevarnega blaga, ki je pakirano v omejenih količinah, določbe o uporabi embalaže in cistern, postopki za pošiljke, zahteve za izdelavo embalaže, določbe v zvezi s pogoji za prevoz, ravnanje s tovorom, nakladanje in razkladanje, zahteve, ki se nanašajo na prevozno opremo in prevozne dejavnosti, zahteve o izdelavi in homologaciji vozil.

Vsebina nacionalne zakonodaje: vzorci kemičnih snovi, zmesi in izdelkov, ki vsebujejo nevarno blago in se prevažajo za analizo kot del dejavnosti nadzora trga, se pakirajo v kombinirano embalažo. Usklajeni morajo biti s pravili glede maksimalnih količin za notranjo embalažo, odvisno od vrste vključenega nevarnega blaga. Zunanja embalaža mora biti v skladu z zahtevami za trdne plastične škatle (4H2, poglavje 6.1 Priloge I, oddelek I.1, k Direktivi 2008/68/ES). Zunanja embalaža mora imeti oznako iz oddelka 3.4.7 Priloge I, oddelka I.1, k Direktivi 2008/68/ES in besedilo ‚vzorci za analizo‘ (v francoščini: ‚Echantillons destinés à l'analyse‘). Če so te določbe izpolnjene, prevoz ni predmet določb oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l'arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres.

Opombe: izvzetje oddelka 1.1.3 Priloge I, oddelka I.1, k Direktivi 2008/68/ES ne predvideva prevoza vzorcev nevarnega blaga za analizo, ki jih sprejmejo pristojni organi ali so sprejeti v njihovem imenu. Za zagotovitev učinkovitega nadzora trga je Francija uvedla postopek na podlagi sistema, ki velja za omejene količine, da se zagotovi varnost prevoza vzorcev, ki vsebujejo nevarno blago. Ker ni vedno možno uporabiti določb iz tabele A, je bila omejitev količine za notranjo embalažo opredeljena na bolj operativen način.

Datum izteka: 1. januarja 2019

IE Irska

RO–a–IE–1

Zadeva: izvzetje iz zahteve, določene v 5.4.0 ADR, po prevozni listini za prevoz pesticidov iz ADR razreda 3, navedenih v 2.2.3.3 kot pesticidi FT2 (plamenišče < 23 °C), in ADR razreda 6.1, navedenih v 2.2.61.3 kot pesticidi T6, tekočin (plamenišče ni nižje od 23 °C), če količina nevarne snovi, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6 ADR.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva po prevozni listini.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevozna listina ni potrebna za prevoz pesticidov iz ADR razredov 3 in 6.1, v primeru, da količina nevarnega blaga, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6 ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(9) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: nepotrebna in prevelika zahteva za lokalni prevoz in dostavo teh pesticidov.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–IE–4

Zadeva: izvzetje iz zahtev, določenih v 5.3, 5.4, 7 in Prilogi B ADR, v zvezi s prevozom plinskih jeklenk za točilne naprave (za pijače), če se nahajajo na istem vozilu kot pijače (za katere so namenjene).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.3, 5.4, 7 in Priloga B.

Vsebina Priloge k Direktivi: označevanje vozil, potrebna dokumentacija in ukrepi, ki se nanašajo na prevozno opremo in prevoz.

Vsebina nacionalne zakonodaje: izvzetje iz zahtev, določenih v 5.3, 5.4, 7 in Prilogi B ADR, v zvezi s prevozom plinskih jeklenk za točilne naprave (za pijače), če se nahajajo na istem vozilu kot pijače (za katere so namenjene).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Proposed amendment to ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004‘.

Opombe: glavno dejavnost predstavlja distribucija paketov pijač, za katere se ADR ne uporablja, skupaj z manjšimi količinami majhnih jeklenk s pripadajočimi plini.

Prej v členu 6(10) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–IE–5

Zadeva: za notranji prevoz na Irskem izvzetje od konstrukcijskih in testnih zahtev za posode in predpisov za njihovo uporabo iz 6.2 in 4.1 ADR za jeklenke in tlačne posode s plini iz razreda 2, ki so se prevažale z multimodalnim prevozom, vključno s pomorskim prevozom, v primeru, (i) da se te jeklenke in tlačne posode izdela, testira in uporablja v skladu s kodeksom IMDG, (ii) da se jeklenk in tlačnih posod ne napolni znova na Irskem, temveč se jih nominalno prazne vrne državi, kjer se je multimodalni prevoz pričel, (iii) da se te jeklenke in tlačne posode distribuira lokalno in v majhnih količinah.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.4.2, 4.1 in 6.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: ukrepi, ki se nanašajo na multimodalni prevoz, vključno s pomorskim prevozom, uporabo jeklenk in tlačnih posod za pline ADR razreda 2 ter izdelavo in preizkušanje teh jeklenk in tlačnih posod za pline ADR razreda 2.

Vsebina nacionalne zakonodaje: ukrepi iz 4.1 in 6.2 ne veljajo za jeklenke in tlačne posode za pline iz razreda 2 v primeru da: (i) so te jeklenke in tlačne posode izdelane in testirane v skladu s kodeksom IMDG, (ii) se te jeklenke in tlačne posode uporablja v skladu s kodeksom IMDG, (iii) so bile te jeklenke in tlačne posode prepeljane pošiljatelju z multimodalnim prevozom, vključno s pomorskim prevozom, (iv) je prevoz teh jeklenk in tlačnih posod do končnega uporabnika omejen na zgolj eno pot od naročnika multimodalnega prevoza (iz (iii)), ki se izvede v enem dnevu, (v) se teh jeklenk in tlačnih posod ne napolni znova znotraj države, temveč se nominalno prazne vrnejo državi, kjer se je multimodalni prevoz (iz točke (iii)) pričel, in (vi) so te jeklenke in tlačne posode v majhnih količinah distribuirane lokalno znotraj države.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Proposed amendment to ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004‘.

Opombe: plini, ki jih vsebujejo jeklenke in tlačne posode, imajo specifikacijo, ki jo zahtevajo končni uporabniki, zaradi česar jih je treba uvoziti iz območja, ki se nahaja zunaj območja ADR. Po uporabi je treba te nominalno čiste jeklenke in tlačne posode vrniti v državo izvora, da se jih znova napolni s posebnimi plini; ne sme se jih znova napolniti na Irskem ali kjer koli drugje na območju ADR. Čeprav niso v skladu z ADR, so v skladu s kodeksom IMDG. Multimodalni prevoz, ki se začne zunaj območja ADR, se mora končati na območju uvoznika, od koder se jeklenke in tlačne posode distribuira do končnega uporabnika lokalno znotraj Irske v majhnih količinah. Ta prevoz znotraj Irske spada v spremenjeni člen 6(9) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–IE–6

Zadeva: izvzetje iz nekaterih predpisov iz oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES o pakiranju, označevanju in etiketiranju za prevoz majhnih količin (pod omejitvami iz 1.1.3.6) pirotehničnih izdelkov s pretečenim rokom trajanja in razvrstitvenimi kodami 1.3G, 1.4G in 1.4S razreda 1 oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES, ki imajo naslednje zadevne identifikacijske številke snovi: UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403, UN 0404, UN 0453, UN 0505, UN 0506 ali UN 0507, do vojašnice ali strelišča za odlaganje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: deli 1, 2, 4, 5 in 6.

Vsebina Priloge k Direktivi: Splošne določbe. Razvrstitev. Predpisi o pakiranju. Predpisi o pošiljanju. Izdelava in preizkušanje embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: predpisi iz oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES o pakiranju, označevanju in etiketiranju pirotehničnih izdelkov s pretečenim rokom in s številkami UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403, UN 0404, UN 0453, UN 0505, UN 0506 ali UN 0507 za prevoz do vojašnice ali strelišča se ne izvajajo, če so izpolnjeni splošni pogoji iz oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES o pakiranju in so v prevozni listini navedene dodatne informacije. Odstopanje se izvaja samo v primeru lokalnega prevoza in majhnih količin pirotehničnih izdelkov s pretečenim rokom trajanja do vojašnice ali strelišča z namenom varnega odlaganja odpadkov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: S.I. 349 of 2011 Regulation 57(f) and (g).

Opombe: prevoz majhnih količin pomorskih pirotehničnih izdelkov ‚s pretečenim rokom trajanja‘, zlasti s strani lastnikov izletniških ladij in ladijskih trgovcev, do vojašnice ali strelišča z namenom varnega odlaganja odpadkov, povzroča težave, še zlasti v zvezi z zahtevami glede pakiranja. Odstopanje velja za majhne količine (manjše od tistih, ki so navedene v 1.1.3.6) za lokalni prevoz ter obsega vse številke UN, dodeljene pomorskim pirotehničnim izdelkom.

Datum izteka: 30. januarja 2020

LT Litva

RO–a–LT–1

Zadeva: sprejetje RO–a–UK–6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 ‚Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje‘ (vladna Resolucija št. 337 o prevozu nevarnega blaga po cesti v Republiki Litvi, sprejeta 23. marca 2000).

Datum izteka: 30. junija 2015

HU Madžarska

RO–a–HU–1

Zadeva: sprejetje RO–a–DE–2.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Datum izteka: 30. januarja 2020

RO–a–HU–2

Zadeva: sprejetje RO–a–UK–4.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Datum izteka: 30. januarja 2020

UK Združeno kraljestvo

RO–a–UK–1

Zadeva: prevoz določenih manj nevarnih radioaktivnih predmetov, kot so stenske ure, ročne ure, detektorji dima, številčnice kompasov (E1).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: večina zahtev ADR.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na prevoz snovi iz razreda 7.

Vsebina nacionalne zakonodaje: popolno izvzetje iz določb nacionalnih predpisov za nekatere komercialne proizvode, ki vsebujejo omejene količine radioaktivnih snovi. (Svetleča se naprava, ki naj bi jo nosila oseba; v katerem koli vozilu ali železniškem vozilu z ne več kot 500 dimnimi detektorji za domačo uporabo, katerih posamična aktivnost ne presega 40 kBq; ali v katerem koli vozilu ali železniškem vozilu z ne več kot petimi svetlobnimi napravami s plinastim tritijem, katerih posamična aktivnost ne presega 10 GBq).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Opombe: to odstopanje je kratkoročen ukrep, ki ne bo več potreben, ko bodo v ADR vključene podobne spremembe k predpisom Mednarodne agencije za atomsko energijo (‚IAEA‘).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–2

Zadeva: izvzetje iz zahteve po imetju prevozne listine za določene količine nevarnega blaga (razen razreda 7), kakor je opredeljeno v 1.1.3.6 (E2).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6.2 in 1.1.3.6.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: izvzetja iz nekaterih zahtev za določene količine na prevozno enoto.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevozna listina ni potrebna za omejene količine, razen kadar so te del večjega tovora.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Opombe: to izvzetje je primerno za notranji prevoz, pri katerem prevozna listina ni vedno primerna za lokalno distribucijo.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–3

Zadeva: izvzetje iz zahteve, da morajo imeti vozila, ki prevažajo snovi z nizko stopnjo radioaktivnosti, protipožarno opremo (E4).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.1.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva, da imajo vozila protipožarno opremo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zahteva po obveznih gasilnih aparatih ne velja, vendar samo med prevozom ustreznih paketov (UN 2908, 2909, 2910 in 2911).

Zahteva se omeji, če se prevaža samo majhno število paketov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Opombe: protipožarne opreme se v praksi ne zahteva pri prevozu UN 2908, 2909, 2910, UN 2911, ki se jih pogosto lahko prevaža v majhnih vozilih.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–4

Zadeva: distribucija blaga v notranji embalaži trgovcem na drobno ali uporabnikom (razen razredov 1, 4.2, 6.2 in 7) iz lokalnih distribucijskih skladišč do trgovcev na drobno ali uporabnikov in od trgovcev na drobno do končnih uporabnikov (N1).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za izdelavo in preizkušanje embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri embalaži ni zahteve po oznaki RID/ADR ali UN ali drugi oznaki, če vsebuje blago v omejenih količinah, kakor je določeno v programu 3.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Opombe: zahteve ADR niso primerne za zadnje faze prevoza iz distribucijskega skladišča do trgovca na drobno ali uporabnika ali od trgovca na drobno do končnega uporabnika. Namen tega odstopanja je dovoliti, da se notranje posode blaga za distribucijo na drobno v zadnji fazi poti lokalne distribucije prevažajo brez zunanje embalaže.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–5

Zadeva: dovoliti drugačno ‚največjo skupno količino na prevozno enoto‘ za blago razreda 1 v kategorijah 1 in 2 iz tabele v odstavku 1.1.3.6.3 (N10).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6.3 in 1.1.3.6.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: izvzetja glede količin na prevozno enoto.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pravila glede izvzetij za omejene količine in mešani tovor eksplozivov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4.

Opombe: dovoliti drugačne omejitve količine za blago razreda 1, tj. ‚50‘ za kategorijo 1 in ‚500‘ za kategorijo 2. Pri izračunavanju mešanih tovorov je faktor za množenje ‚20‘ za prevozno kategorijo 1 in ‚2‘ za prevozno kategorijo 2.

Prej v členu 6(10) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–6

Zadeva: povečanje največje neto mase eksplozivnih predmetov, dovoljene pri vozilih EX/II (N13).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.5.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve količin, ki se prevažajo, za eksplozivne snovi in predmete.

Vsebina nacionalne zakonodaje: omejitve količin, ki se prevažajo, za eksplozivne snovi in predmete.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Opombe: predpisi Združenega kraljestva dovoljujejo največjo neto težo 5 000 kg pri vozilih tipa II za združljivostne skupine 1.1C, 1.1D, 1.1E in 1.1J.

Mnogi predmeti iz razreda 1.1C, 1.1D, 1.1E in 1.1J, ki se prevažajo po Uniji, so veliki ali obsežni, njihova dolžina pa presega 2,5 metra. V prvi vrsti gre za eksplozivne predmete za vojaško uporabo. Omejitve pri izdelavi vozil EX/III (ki morajo biti obvezno zaprtega tipa) zelo otežujejo nakladanje in razkladanje tovrstnih predmetov. Pri nekaterih predmetih bi potrebovali posebno opremo za nakladanje in razkladanje na začetku in na koncu poti. V praksi najdemo takšno opremo le redko. V Združenem kraljestvu se uporablja le malo vozil EX/III, zato bi bilo za industrijo izredno zahtevno izdelati še več posebnih vozil EX/III za prevoz tovrstnih eksplozivov.

V Združenem kraljestvu vojaške eksplozive večinoma prevažajo poklicni prevozniki, ki tako ne morejo izkoristiti izvzetij za vojaška vozila v Direktivi 2008/68/ES. Da bi odpravili to težavo, je Združeno kraljestvo vedno dovolilo prevoz do 5 000 kg tovrstnih predmetov na vozilih EX/II. Trenutna omejitev ni vedno zadostna, ker lahko en predmet vsebuje več kot 1 000 kg eksploziva.

Od leta 1950 sta se zgodili le dve nesreči (obe v 50. letih 20. stoletja) z eksplozivi s težo nad 5 000 kg. Nesreči sta povzročila pnevmatika, ki se je vnela, in vroči izpušni sistem, zaradi katerega so se vnele ponjave. Požara bi se lahko zgodila tudi z manjšim tovorom. Smrtnih žrtev ali ranjenih ni bilo.

Obstajajo empirični dokazi za to, da se pravilno pakirani eksplozivni predmeti ne bi sprožili zaradi udarca, npr. ob trčenju vozil. Dokazi iz vojaških poročil in sodnih podatkov o testiranju moči izstrelkov kažejo, da je potrebna udarna hitrost, večja od tiste, ki se ustvari pri 12-metrskem padcu, da se strelivo sproži.

To ne bo vplivalo na sedanje varnostne standarde.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–7

Zadeva: izvzetje iz zahtev po nadzoru manjših količin nekaterega blaga iz razreda 1 (N12).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.4 in 8.5 S1(6).

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve po nadzoru vozil, ki prevažajo določene količine nevarnih snovi.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zagotavlja objekte za varno parkiranje in nadzorovanje, a ne zahteva, da je treba določene tovore iz razreda 1 ves čas nadzorovati, kakor to zahteva ADR v 8.5 S1(6).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Opombe: zahteve po nadzoru ADR v nacionalnem kontekstu niso vedno izvedljive.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–8

Zadeva: sproščanje omejitev pri prevozu kombiniranega tovora eksplozivov in prevozu eksploziva skupaj z drugim nevarnim blagom v vagonih, vozilih in zabojnikih (N4/5/6).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.1 in 7.5.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve določenih vrst kombiniranega tovora.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja je manj omejujoča glede kombiniranega tovora razstreliv, pod pogojem, da se lahko takšen prevoz izvede brez tveganja.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Opombe: Združeno kraljestvo želi dopustiti nekaj odstopanj glede pravil kombiniranja eksplozivov z drugimi eksplozivi ter eksplozivov z drugimi nevarnimi snovmi. Vsako odstopanje bo količinsko omejeno v enem ali več sestavnih delih tovora, dovoljeno pa bo le pod pogojem, da ‚se sprejmejo vsi smiselno izvedljivi ukrepi, da se prepreči, da bi eksplozivi prišli v stik s katero koli vrsto takšnega blaga ali bi ga drugače ogrožali oziroma bi to blago ogrožalo eksplozive‘.

Primeri sprememb, ki jih Združeno kraljestvo lahko dovoli, so:

| 1. | eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D; |
| --- | --- |

1.

eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D;

| 2. | eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg; |
| --- | --- |

2.

eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg;

| 3. | eksplozivi iz 1.4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksplozivov ne presega 20 kg; |
| --- | --- |

3.

eksplozivi iz 1.4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksplozivov ne presega 20 kg;

| 4. | eksplozivni predmeti, ki jim je bila na podlagi klasifikacije dodeljena številka UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številk UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg. |
| --- | --- |

4.

eksplozivni predmeti, ki jim je bila na podlagi klasifikacije dodeljena številka UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številk UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–9

Zadeva: alternativna možnost za prikaz oranžnih tabel pri manjših pošiljkah radioaktivnih snovi v majhnih vozilih.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva, da morajo majhna vozila, ki prevažajo radioaktivne snovi, imeti oranžno tablo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dovoljuje vsa odstopanja, ki so odobrena po tem postopku. Zahtevano odstopanje:

Vozila morajo:

| (a) | biti označena v skladu z veljavnimi določbami ADR, odstavek 5.3.2; ali |
| --- | --- |

(a)

biti označena v skladu z veljavnimi določbami ADR, odstavek 5.3.2; ali

| (b) | v primeru, da vozilo prevaža manj kot deset tovorkov necepljivih ali cepljivih snovi, razen radioaktivnih snovi, in da vsota prevoznih indeksov teh embalaž ne presega 3, so lahko vozila označena z oznako, ki ustreza zahtevam nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da vozilo prevaža manj kot deset tovorkov necepljivih ali cepljivih snovi, razen radioaktivnih snovi, in da vsota prevoznih indeksov teh embalaž ne presega 3, so lahko vozila označena z oznako, ki ustreza zahtevam nacionalne zakonodaje.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Opombe:

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–a–UK–10

Zadeva: prevoz odpadkov iz zdravstva, pri katerih obstaja nevarnost okužbe iz UN 3291 in katerih masa je manjša ali enaka 15 kg.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: vse določbe.

Vsebina nacionalne zakonodaje: izvzetje iz zahtev oddelka I.1 Priloge I za prevoz odpadkov iz zdravstva, pri katerih obstaja nevarnost okužbe iz UN 3291 in katerih masa je manjša ali enaka 15 kg.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: to odstopanje naj bi se izdalo na podlagi The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2011.

Datum izteka: 1. januarja 2017

Na podlagi člena 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES

BE Belgija

RO–bi–BE–4

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v cisternah za odstranjevanje s sežigom.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 3.2.

Vsebina nacionalne zakonodaje: z odstopanjem od preglednice v 3.2 je pod posebnimi pogoji dovoljena uporaba cisterne-zabojnika z oznako cisterne L4BH namesto z oznako cisterne L4DH za prevoz tekočine, ki reagira z vodo, strupene, III, n.d.n.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Dérogation 01 – 2002.

Opombe: ta uredba se lahko uporablja zgolj za prevoz nevarnih odpadkov na kratkih razdaljah.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–BE–5

Zadeva: prevoz odpadkov do obratov za odstranjevanje odpadkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.2, 5.4, 6.1 (prejšnja uredba: A5, 2X14, 2X12).

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, označevanje in zahteve, ki se nanašajo na embaliranje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odpadki niso razvrščeni glede na ADR, temveč so razdeljeni na različne skupine (vnetljiva topila, barve, kisline, akumulatorji itd.), da bi se izognili nevarnim reakcijam znotraj ene skupine. Zahteve za izdelovanje embalaže imajo manj omejitev.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009).

Opombe: ta uredba se lahko uporablja pri prevozu majhnih količin odpadkov do obratov za odstranjevanje odpadkov.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–BE–6

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–5.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–BE–7

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE-6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (2-2008).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–BE–8

Zadeva: sprejetje RO–bi–UK–2.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–BE–9

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–3.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Datum izteka: 15. januarja 2018

RO–bi–BE–10

Zadeva: prevoz v neposredni bližini industrijskih lokacij, vključno s prevozom po javni cesti.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: prilogi A in B.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odstopanja zadevajo dokumentacijo, etiketiranje in označevanje tovorkov ter vozniško spričevalo.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Opombe: naslednji seznam navaja številke odstopanj v nacionalni zakonodaji, dovoljeno razdaljo in zadevno nevarno blago.

| | odstopanje 2-89: prečkanje javne ceste (kemikalije v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 2-89: prečkanje javne ceste (kemikalije v tovorkih)

| | odstopanje 4-97: 2 km (ingoti surovega železa pri povišani temperaturi) |
| --- | --- |

odstopanje 4-97: 2 km (ingoti surovega železa pri povišani temperaturi)

| | odstopanje 2-2001: 300 m (razredi 3, 6.1 in 8) |
| --- | --- |

odstopanje 2-2001: 300 m (razredi 3, 6.1 in 8)

| | odstopanje 6-2004: največ 5 km (kemikalije v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 6-2004: največ 5 km (kemikalije v tovorkih)

| | odstopanje 12-2004: 800 m (UN 3082) |
| --- | --- |

odstopanje 12-2004: 800 m (UN 3082)

| | odstopanje 16-2004: največ 55 km (omejene količine) |
| --- | --- |

odstopanje 16-2004: največ 55 km (omejene količine)

| | odstopanje 7-2005: prečkanje javne ceste (UN 1202) |
| --- | --- |

odstopanje 7-2005: prečkanje javne ceste (UN 1202)

| | odstopanje 9-2005: 1 200 m (UN 3077) |
| --- | --- |

odstopanje 9-2005: 1 200 m (UN 3077)

| | odstopanje 1-2006: 600 m (kemikalije v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 1-2006: 600 m (kemikalije v tovorkih)

| | odstopanje 13-2007: 8 km (kemikalije v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 13-2007: 8 km (kemikalije v tovorkih)

| | odstopanje 7-2008: največ 1,5 km (za prazne, neočiščene cisterne in cisterne razreda 9) |
| --- | --- |

odstopanje 7-2008: največ 1,5 km (za prazne, neočiščene cisterne in cisterne razreda 9)

| | odstopanje 8-2008: 800 m (UN 2735 in UN 3082) |
| --- | --- |

odstopanje 8-2008: 800 m (UN 2735 in UN 3082)

| | odstopanje 2-2009: 350 m (kemikalije v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 2-2009: 350 m (kemikalije v tovorkih)

| | odstopanje 3-2009: največ 4,5 km (kemikalije v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 3-2009: največ 4,5 km (kemikalije v tovorkih)

| | odstopanje 5-2009: največ 4,5 km (kemikalije v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 5-2009: največ 4,5 km (kemikalije v tovorkih)

| | odstopanje 9-2009: največ 20 km (za razred 2 v tovorkih) |
| --- | --- |

odstopanje 9-2009: največ 20 km (za razred 2 v tovorkih)

| | odstopanje 16-2009: 200 m (IBC) |
| --- | --- |

odstopanje 16-2009: 200 m (IBC)

Datum izteka: 15. januarja 2018

DE Nemčija

RO–bi–DE–1

Zadeva: opustitev nekaterih podatkov v prevozni listini (n2).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: vsebina prevozne listine.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za vse razrede, razen razreda 1 (razen 1.4S), 5.2 in 7:

v prevozni listini ni potrebna navedba:

| (a) | prejemnika v primeru lokalne distribucije (razen za zaključen tovor in za prevoz na določenih poteh); |
| --- | --- |

(a)

prejemnika v primeru lokalne distribucije (razen za zaključen tovor in za prevoz na določenih poteh);

| (b) | količine in vrste tovorkov, če se 1.1.3.6 ne uporablja, vozilo pa ustreza vsem določbam iz prilog A in B; |
| --- | --- |

(b)

količine in vrste tovorkov, če se 1.1.3.6 ne uporablja, vozilo pa ustreza vsem določbam iz prilog A in B;

| (c) | pri praznih in neočiščenih cisternah zadostuje prevozna listina zadnjega nakladanja. |
| --- | --- |

(c)

pri praznih in neočiščenih cisternah zadostuje prevozna listina zadnjega nakladanja.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Opombe: uporaba vseh določb pri tej vrsti prometa ne bi bila izvedljiva.

Odstopanje, evidentirano s strani Komisije pod št. 22 (v členu 6(10) Direktive 94/55/ES).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–DE–2

Zadeva: prevoz kontaminiranih snovi iz razreda 9 PCB v razsutem stanju.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: prevoz v razsutem stanju.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dovoljenje prevoza v zabojnikih za razsuti tovor v zamenljivih tovoriščih vozil ali hermetično zaprtih zabojnikih, ki so neprepustni za tekočine ali prah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Opombe: odstopanje 11 velja do 31. decembra 2004; od leta 2005 enake določbe v ADR in RID.

Glej tudi večstranski sporazum M137.

Seznam št. 4*.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–DE–3

Zadeva: prevoz pakiranih nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1 do 5.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, pakiranje in označevanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 2 do 6.1, 8 in 9: kombinirano pakiranje in prevoz nevarnih odpadkov v paketih in vsebnikih IBC; odpadki morajo biti pakirani v notranji embalaži (kot so bili zbrani) in razdeljeni na določene skupine odpadkov (preprečevanje nevarnih reakcij znotraj skupine odpadkov); uporaba posebnih pisnih navodil, ki se nanašajo na skupine odpadkov in kot tovorni list; zbiranje gospodinjskih in laboratorijskih odpadkov itd.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Opombe: seznam št. 6*.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–DE–4

Zadeva: sprejetje RO–bi–BE–1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: –

Datum izteka: 1. januarja 2017

RO–bi–DE–5

Zadeva: lokalni prevoz UN 3343 (mešanica nitroglicerina, desensibilizirana, tekoča, vnetljiva, ki ni navedena drugje, z ne več kot 30 % nitroglicerina glede na maso) v cisternah-zabojnikih, ki odstopa od pododdelka 4.3.2.1.1 oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 3.2, 4.3.2.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe v zvezi z uporabo cistern-zabojnikov.

Vsebina nacionalnih pravnih določb: lokalni prevoz nitroglicerina (UN 3343) v cisternah-zabojnikih na kratkih razdaljah, če je v skladu z navedenimi pogoji:

1.   Zahteve za cisterne-zabojnike

| 1.1 | Uporabijo se lahko samo cisterne-zabojniki, ki so posebej dovoljeni za ta namen in ki izpolnjujejo tudi zahteve glede izdelave, opreme, dovoljenja za model izdelave, testov, označevanja in delovanja iz poglavja 6.8 oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES. |
| --- | --- |

1.1

Uporabijo se lahko samo cisterne-zabojniki, ki so posebej dovoljeni za ta namen in ki izpolnjujejo tudi zahteve glede izdelave, opreme, dovoljenja za model izdelave, testov, označevanja in delovanja iz poglavja 6.8 oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES.

| 1.2 | Mehanizem za zapiranje cisterne-zabojnika mora biti opremljen s sistemom za sprostitev pritiska, ki popusti pri notranjem pritisku 300 kPa (3 bar) nad običajnim pritiskom ter pri tem sprosti navzgor obrnjeno odprtino z območjem za sprostitev pritiska najmanj 135 cm2 (premer 132 mm). Odprtina se po aktiviranju ne sme ponovno zapreti. Kot varnostna naprava se lahko uporabi eden ali več varnostnih elementov, ki se enako obnašajo ob aktivaciji ter imajo ustrezno območje za sprostitev pritiska. Tip izdelave varnostne naprave mora uspešno prestati tipsko preskušanje in homologacijo, ki ju opravi pristojni organ. |
| --- | --- |

1.2

Mehanizem za zapiranje cisterne-zabojnika mora biti opremljen s sistemom za sprostitev pritiska, ki popusti pri notranjem pritisku 300 kPa (3 bar) nad običajnim pritiskom ter pri tem sprosti navzgor obrnjeno odprtino z območjem za sprostitev pritiska najmanj 135 cm2 (premer 132 mm). Odprtina se po aktiviranju ne sme ponovno zapreti. Kot varnostna naprava se lahko uporabi eden ali več varnostnih elementov, ki se enako obnašajo ob aktivaciji ter imajo ustrezno območje za sprostitev pritiska. Tip izdelave varnostne naprave mora uspešno prestati tipsko preskušanje in homologacijo, ki ju opravi pristojni organ.

2.   Označevanje

Vsaka cisterna-zabojnik se na obeh straneh označi z nalepko, ki opozarja na nevarnost, v skladu z vzorcem 3 iz pododdelka 5.2.2.2.2 oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES.

3.   Določbe glede delovanja

| 3.1 | Zagotoviti je treba, da je nitroglicerin med prevozom enakomerno porazdeljen po flegmatizatorju in da ne more priti do razmešanja. |
| --- | --- |

3.1

Zagotoviti je treba, da je nitroglicerin med prevozom enakomerno porazdeljen po flegmatizatorju in da ne more priti do razmešanja.

| 3.2 | Zadrževanje v ali na vozilu med nakladanjem in razkladanjem ni dovoljeno, razen če je to potrebno za upravljanje opreme za nakladanje in razkladanje. |
| --- | --- |

3.2

Zadrževanje v ali na vozilu med nakladanjem in razkladanjem ni dovoljeno, razen če je to potrebno za upravljanje opreme za nakladanje in razkladanje.

| 3.3 | Na mestu razkladanja je treba cisterne-zabojnike popolnoma izprazniti. Če jih ni mogoče popolnoma izprazniti, jih je treba po razkladanju tesno zapreti do ponovnega polnjenja. |
| --- | --- |

3.3

Na mestu razkladanja je treba cisterne-zabojnike popolnoma izprazniti. Če jih ni mogoče popolnoma izprazniti, jih je treba po razkladanju tesno zapreti do ponovnega polnjenja.

Prvotno sklicevanje na nacionalne pravne določbe: odstopanje Severno Porenje – Vestfalija.

Opombe: to zadeva lokalni cestni prevoz v cisternah-zabojnikih na kratkih razdaljah kot del industrijskega postopka med dvema fiksnima proizvodnima lokacijama. Da bi se proizvedel farmacevtski izdelek, proizvodna lokacija A kot del prevoza, ki ustreza pravilom, v 600-litrskih cisternah-zabojnikih dostavi smolno raztopino, vnetljivo (UN 1866), skupina pakiranja II, proizvodni lokaciji B. Tukaj se doda raztopina nitroglicerina in opravi mešanje, s katerim nastane lepilna mešanica, ki vsebuje nitroglicerin, desensibilizirana, tekoča, vnetljiva, ki ni navedena drugje, z ne več kot 30 % nitroglicerina glede na maso (UN 3343), za nadaljnjo uporabo. Povratni prevoz te snovi na proizvodno lokacijo A se prav tako opravi v zgoraj navedeni cisterni-zabojniku, ki ga je posebej pregledal in odobril pristojni organ za ta specifičen prevoz in nosi oznako cisterne L10DN.

Konec obdobja veljavnosti: 1. januarja 2017

RO–bi–DE–6

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE-6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: § 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB).

Datum izteka: 30. junija 2015

DK Danska

RO–bi–DK–1

Zadeva: UN 1202, 1203, 1223 in razred 2 – prevozna listina ni potrebna.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: potrebna je prevozna listina.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri prevozu izdelkov iz mineralnih olj razreda 3 UN 1202, 1203 ter 1223 in plinov razreda 2 v povezavi z distribucijo (blago, ki mora biti dostavljeno dvema ali več prejemnikom, in zbiranje vrnjenega blaga v podobnih situacijah) prevozna listina ni potrebna, če pisna navodila poleg zahtevanih podatkov v okviru ADR vsebujejo tudi podatke o številki UN, imenu in razredu.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 729 af 15/08/2001 om vejtransport af farligt gods.

Opombe: razlog za zgoraj navedeno nacionalno odstopanje je, da razvoj elektronske opreme npr. naftnim družbam, ki jo uporabljajo, omogoča, da vozilom neprekinjeno posredujejo informacije o strankah. Ker ti podatki na začetku prevoza niso na voljo in se jih vozilu posreduje med samim prevozom, pred začetkom prevoza ni mogoče pripraviti prevoznih listin. Tovrstni prevozi so omejeni na določena področja.

Za Dansko velja odstopanje od podobnega ukrepa iz člena 6(10) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–DK–2

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE-6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, kakor je bila spremenjena.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–DK–3

Zadeva: sprejetje RO–bi–UK–1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, kakor je bila spremenjena.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–DK–4

Zadeva: cestni prevoz nevarnega blaga nekaterih razredov iz zasebnih gospodinjstev in podjetij v bližnje zbirne točke za odpadke ali vmesne predelovalne obrate z namenom odstranjevanja.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: deli 1 do 9.

Vsebina Priloge k Direktivi: splošne določbe, določbe klasifikacije, posebne določbe, določbe o pakiranju, postopki za pošiljke, zahteve za izdelavo in testiranje embalaže, določbe o pogojih prevoza, natovarjanja, raztovarjanja in ravnanja s tovorom, zahteve za posadko vozila, opremo, delovanje in dokumentacijo ter zahteve o izdelavi in homologaciji vozil za prevoz.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nevarno blago iz zasebnih gospodinjstev in podjetij se lahko pod nekaterimi pogoji prevaža v bližnje zbirne točke za odpadke ali vmesne predelovalne obrate z namenom odstranjevanja. Različne določbe morajo biti izpolnjene, odvisno od narave in tveganj v zvezi s prevozom; npr. količina nevarnega blaga na notranjo embalažo, zunanjo embalažo in/ali na prevozno enoto, ter ali je prevoz nevarnega blaga dodatna dejavnost glede na glavno dejavnost podjetja ali ne.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Opombe: upravljavci odpadkov in podjetja ne morejo uporabiti vseh določb oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES, če se odpadki, ki lahko vsebujejo ostanke nevarnega blaga, prevažajo iz zasebnih gospodinjstev in/ali podjetij v bližnje zbirne točke za odpadke z namenom odstranjevanja. Odpadki so ponavadi embalaža, ki so se prvotno prevažali glede na izvzetje pododdelka 1.1.3.1(c) Priloge I, oddelka I.1, k Direktivi 2008/68/ES in/ali se prodajajo v trgovini na drobno. Vendar se izjema 1.1.3.1(c) ne uporablja za prevoz v zbirne točke za odpadke in določbe poglavja 3.4 oddelka I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES niso primerne za prevoz odpadne notranje embalaže.

Datum izteka: 1. januarja 2019

EL Grčija

RO–bi–EL–1

Zadeva: odstopanje od varnostnih zahtev za pritrjene cisterne (vozila s cisternami), registrirane pred 31. decembrom 2001, za lokalni prevoz manjših količin nekaterih kategorij nevarnega blaga.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17–6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve glede izdelave, opreme, homologacije, pregledov in testov ter označevanja pritrjenih cistern (vozila s cisternami), odstranljivih cistern ter cistern zabojnikov in cistern z menjalnimi kesoni, katerih posode za cisterne so izdelane iz kovinskih materialov, akumulatorskih vozil ter MEGC.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prehodna določba: pritrjene cisterne (vozila s cisternami), odstranljive cisterne in cisterne zabojniki, prvič registrirane v Grčiji med 1. januarjem 1985 in 31. decembrom 2001, se lahko uporabljajo do 31. decembra 2010. Ta prehodna določba se nanaša na vozila za prevoz naslednjih nevarnih snovi (UN: 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257). Namenjena je majhnim količinam ali lokalnemu prevozu za vozila, ki so registrirana v navedenem obdobju. Ta prehodna določba velja za vozila s cisternami, prilagojenimi glede na:

| 1. | odstavke ADR za preglede in preskuse: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5 (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154); |
| --- | --- |

1.

odstavke ADR za preglede in preskuse: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5 (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154);

| 2. | najmanjša debelina posode cisterne je 3 mm pri cisternah s prostornino posode do 3 500 litrov, najmanjša debelina posode iz plavljenega jekla pri cisternah s prostornino posode do 6 000 litrov pa je 4 mm, ne glede na tip ali debelino delov; |
| --- | --- |

2.

najmanjša debelina posode cisterne je 3 mm pri cisternah s prostornino posode do 3 500 litrov, najmanjša debelina posode iz plavljenega jekla pri cisternah s prostornino posode do 6 000 litrov pa je 4 mm, ne glede na tip ali debelino delov;

| 3. | če je uporabljeni material aluminij ali druga kovina, mora cisterna izpolnjevati zahteve glede debeline in druge tehnične specifikacije, ki izhajajo iz tehničnih načrtov, odobrenih s strani lokalnih organov države, kjer so bile predhodno registrirane. Če tehnični načrti niso na voljo, morajo cisterne izpolnjevati zahteve iz 6.8.2.1.17 (211.127); |
| --- | --- |

3.

če je uporabljeni material aluminij ali druga kovina, mora cisterna izpolnjevati zahteve glede debeline in druge tehnične specifikacije, ki izhajajo iz tehničnih načrtov, odobrenih s strani lokalnih organov države, kjer so bile predhodno registrirane. Če tehnični načrti niso na voljo, morajo cisterne izpolnjevati zahteve iz 6.8.2.1.17 (211.127);

| 4. | cisterne morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129), iz odstavka 6.8.2.2 s pododstavki 6.8.2.2.1 in 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131). |
| --- | --- |

4.

cisterne morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129), iz odstavka 6.8.2.2 s pododstavki 6.8.2.2.1 in 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131).

Natančneje, vozila s cisternami z maso manjšo od 4 ton, ki se uporabljajo samo za lokalni prevoz plinskega olja (UN 1202), prvič registrirana pred 31. decembrom 2002, pri katerih je debelina posode manjša od 3 mm, se lahko uporabljajo zgolj pod pogojem, da so bile spremenjene v skladu s številko odstavka 211.127 (5)b4 (6.8.2.1.20).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία (zahteve glede izdelave, opreme, pregledov in testov pritrjenih cistern (vozila s cisternami) in snemljivih cistern v obtoku za nekatere kategorije nevarnega blaga).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–EL–2

Zadeva: odstopanje od zahtev glede izdelave osnovnega vozila, ki se nanašajo na vozila, namenjena lokalnemu prevozu nevarnega blaga, prvič registrirana pred 31. decembrom 2001.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: ADR 2001: 9.2, 9.2.3.2, 9.2.3.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve glede izdelave osnovnih vozil.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odstopanje se uporablja za vozila, namenjena lokalnemu prevozu nevarnega blaga (kategorije UN 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 in 3257), ki so bila prvič registrirana pred 31. decembrom 2001.

Navedena vozila morajo ustrezati zahtevam iz točke 9 (9.2.1 do 9.2.6.) Priloge B k Direktivi 94/55/ES z naslednjimi izjemami:

Usklajenost z zahtevami iz 9.2.3.2 je nujna samo v primerih, ko je proizvajalec vozilo opremil s protiblokadnim zavornim sistemom; vozilo mora biti opremljeno z vzdržljivim zavornim sistemom, kakor je opredeljeno v 9.2.3.3.1, vendar ni nujno, da je v skladu z zahtevami iz 9.2.3.3.2 in 9.2.3.3.3.

Dovajanje električne energije za tahograf se mora izvajati preko varnostne zapore, ki je neposredno povezana z akumulatorjem (številka 220 514), električna oprema mehanizma za dvigovanje osi škripca mora biti na istem mestu, kamor jo je vgradil izdelovalec vozila, in jo je treba zaščititi z ustreznim zapečatenim ohišjem (številka 220 517).

Vozila cisterne z največjo maso manj kot 4 tone, ki so namenjena lokalnemu prevozu dizelskega goriva/kurilnega olja (UN 1202), morajo ustrezati zahtevam iz 9.2.2.3, 9.2.2.6, 9.2.4.3 in 9.2.4.5, ne pa nujno tudi drugim.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων (tehnične zahteve vozil, ki so že v uporabi, namenjenih za lokalni prevoz nekaterih skupin nevarnega blaga).

Opombe: število zadevnih vozil je majhno, če ga primerjamo s celotnim številom že registriranih vozil, poleg tega pa so namenjena le lokalnemu prevozu. Oblika zahtevanega odstopanja, velikost zadevnega voznega parka in tip blaga, ki se prevaža, ne ogrožajo prometne varnosti.

Datum izteka: 30. junija 2015

ES Španija

RO–bi–ES–2

Zadeva: posebna oprema za distribucijo brezvodnega amonijaka.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 6.8.2.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: da bi se izognili izgubi vsebine v primeru poškodbe zunanjih pritrdilnih elementov (cevi, stranske zaporne naprave), morata biti notranji zaporni ventil in njegov sedež zavarovana, da ju ne odtrga zaradi zunanjih pritiskov, ali pa zasnovana tako, da sta na tovrstne pritiske odporna. Naprave za polnjenje in praznjenje (vključno s prirobnicami ter čepi z navoji) in zaščitne pokrove (če obstajajo) mora biti mogoče zaščititi pred tovrstnimi neželenimi odpiranji.

Vsebina nacionalne zakonodaje: cisterne, ki se uporabljajo v kmetijske namene za distribucijo brezvodnega amonijaka in so se začele uporabljati pred 1. januarjem 1997, so lahko opremljene z zunanjimi namesto notranjimi varnostnimi pripomočki, pod pogojem, da le-ti nudijo zaščito, ki je najmanj enaka zaščiti, ki jo nudi stena cisterne.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Real Decreto 551/2006. Anejo 1. Apartado 3.

Opombe: pred 1. januarjem 1997 se je cisterno z zunanjimi varnostnimi pripomočki uporabljalo le v kmetijstvu za nanos brezvodnega amonijaka neposredno na prst. Nekatere izmed teh cistern se uporabljajo še danes. Redko prevažajo tovor po cesti, večinoma se uporabljajo za gnojila na velikih kmetijah.

Datum izteka: 29. februarja 2016

FI Finska

RO–bi–FI–1

Zadeva: sprememba podatkov v prevozni listini za eksplozivne snovi.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.2.1(a).

Vsebina Priloge k Direktivi: posebne določbe za razred 1.

Vsebina nacionalne zakonodaje: v prevozni listini je dovoljeno navesti število detonatorjev (1 000 detonatorjev ustreza 1 kg eksploziva) namesto dejanske neto mase eksplozivne snovi.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Opombe: ti podatki zadostujejo za notranji prevoz. To odstopanje se uporablja večinoma za industrijo eksplozivov pri lokalnem prevozu majhnih količin.

Odstopanje je evidentirano s strani Komisije pod številko 31.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–FI–2

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–10

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–FI–3

Zadeva: sprejetje RO–bi–DE–1

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 29. februarja 2016

FR Francija

RO–bi–FR–1

Zadeva: uporaba pomorskih dokumentov kot prevoznih listin za kratke poti, ki sledijo razkladanju plovila.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: podatki, ki morajo biti navedeni v dokumentih, uporabljenih kot prevozne listine za nevarno blago.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pomorski dokument se uporablja kot prevozna listina v radiju 15 km.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 23-4.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–FR–3

Zadeva: prevoz pritrjenih skladiščnih cistern za utekočinjeni naftni plin (18).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za prevoz pritrjenih skladiščnih cistern za utekočinjeni naftni plin veljajo posebna pravila. Uporabljajo se le za kratke razdalje.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 30.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–FR–4

Zadeva: posebni pogoji, ki se nanašajo na usposabljanje voznikov in homologacijo vozil, ki se uporabljajo za kmetijski prevoz (kratke razdalje).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 6.8.3.2; 8.2.1 in 8.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: oprema cistern in usposabljanje voznikov.

Vsebina nacionalne zakonodaje:

Posebni predpisi za homologacijo vozil.

Posebno usposabljanje voznikov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 29-2 – Annex D4.

Datum izteka: 30. junija 2015

HU Madžarska

RO–bi–HU–1

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–3.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Datum izteka: 30. januarja 2020

IE Irska

RO–bi–IE–3

Zadeva: izvzetje, s katerim se dopusti nakladanje in raztovarjanje nevarnega blaga, za katerega velja posebna določba CV1 v 7.5.11 ali S1 v 8.5, na javnem mestu in brez posebnega dovoljenja pristojnih organov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5 in 8.5.

Vsebina Priloge k Direktivi: dodatne določbe, ki se nanašajo na nakladanje, razkladanje in upravljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nakladanje in raztovarjanje nevarnega blaga na javnem mestu je dovoljeno brez posebnega dovoljenja pristojnega organa z odstopanjem od zahtev iz 7.5.11 ali 8.5.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(5) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: v okviru notranjega prevoza znotraj države ta določba preveč obremenjuje pristojni organ.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–IE–6

Zadeva: izvzetje iz zahteve, določene v 4.3.4.2.2, da morajo biti premične cevi za polnjenje in praznjenje, ki niso stalno pritrjene na posodo vozila cisterne, med prevozom prazne.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: uporaba vozil cistern.

Vsebina nacionalne zakonodaje: ni potrebno, da so prožne zvijave cevi v kolutih (vključno s pritrjenimi cevmi, ki so z njimi povezane), ki so pritrjene na avtomobilsko cisterno in se uporabljajo pri distribuciji bencinskih produktov na drobno z identifikacijskimi številkami snovi UN 1011, UN 1202, UN 1223, UN 1863 in UN 1978, med prevozom po cesti prazne, pod pogojem, da so sprejeti primerni ukrepi za preprečitev razlitja vsebine.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(8) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: prožne zvijave cevi, pritrjene na vozila cisterne, ki so namenjene dostavi na dom, morajo ves čas, celo med prevozom, ostati polne. Zaradi iztočnega sistema morata biti merilni sistem in zvijava cev vozila-cisterne napolnjena, tako da se stranki zagotovi pravilna količina proizvoda.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–IE–7

Zadeva: izvzetje iz nekaterih zahtev, določenih v 5.4.0, 5.4.1.1.1 in 7.5.11 ADR, o prevozu gnojila amonijev nitrat UN 2067 v razsutem stanju iz pristanišč do prejemnikov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.0, 5.4.1.1.1 in 7.5.11.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva po ločeni prevozni listini, s točno količino celotnega tovora za vsak prevoz; ter zahteva, da se vozilo očisti pred in po prevozu.

Vsebina nacionalne zakonodaje: predlagano odstopanje, da se dovolijo spremembe zahtev ADR, ki se nanašajo na prevozno listino in čiščenje vozila; z namenom upoštevanja praktičnega vidika pri prevozu tovora v razsutem stanju iz pristanišča do prejemnika.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Proposed amendment to ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004‘.

Opombe: določbe ADR zahtevajo (a) ločeno prevozno listino, kjer je navedena celotna masa nevarnega blaga za posamezni tovor, in (b) poseben ukrep ‚CV24‘ o čiščenju po vsakem prevozu tovora od pristanišča do naročnika med razkladanjem tovorne ladje. Ker je prevoz lokalen in je povezan z raztovarjanjem tovorne ladje ter vključuje več prevozov (v istem dnevu ali v naslednjih dneh) iste snovi med tovorno ladjo in prejemnikom, naj bi zadoščala ena prevozna listina s približno maso celotnega tovora, izvajanje posebne določbe ‚CV24‘ pa naj ne bi bilo potrebno.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–IE–8

Zadeva: Prevoz nevarnega blaga med zasebnimi prostori in drugim vozilom v neposredni bližini prostorov ali med dvema deloma zasebnih prostorov, ki sta v neposredni bližini, vendar ločena z javno cesto.

Sklicevanje na Prilogo k Direktivi: oddelek 1.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevoz nevarnega blaga po cesti.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razveljavitev uredb, če se vozilo uporablja za prevoz nevarnega blaga

| (a) | med zasebnimi prostori in drugim vozilom v neposredni bližini prostorov ali |
| --- | --- |

(a)

med zasebnimi prostori in drugim vozilom v neposredni bližini prostorov ali

| (b) | med dvema deloma zasebnih prostorov, ki sta v neposredni bližini, vendar ločena z javno cesto, |
| --- | --- |

(b)

med dvema deloma zasebnih prostorov, ki sta v neposredni bližini, vendar ločena z javno cesto,

če se prevoz opravi po najkrajši poti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Opombe: ko se blago prevaža med dvema deloma zasebnih prostorov ali med zasebnimi prostori in pripadajočimi vozili, ki so ločeni z javno cesto, lahko pride do različnih okoliščin. Ta oblika prevoza ne pomeni prevoza nevarnega blaga v običajnem smislu, zato ni treba uporabljati predpisov, ki se nanašajo na prevoz nevarnega blaga. Glej tudi RO–bi–SE–3 in RO–bi–UK–1.

Datum izteka: 30. januarja 2020

LT Litva

RO–bi–LT–1

Zadeva: sprejetje RO–bi–EL–1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 ‚Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje‘ (vladna Resolucija št. 337 o prevozu nevarnega blaga po cesti v Republiki Litvi, sprejeta 23. marca 2000).

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–LT–2

Zadeva: sprejetje RO–bi–EL–2.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 ‚Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje‘ (vladna Resolucija št. 337 o prevozu nevarnega blaga po cesti v Republiki Litvi, sprejeta 23. marca 2000).

Datum izteka: 30. junija 2015

NL Nizozemska

RO–bi–NL–13

Zadeva: Program prevoza nevarnih odpadkov iz gospodinjstev 2004.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6, 3.3, 4.1.4, 4.1.6, 4.1.8, 4.1.10, 5.1.2, 5.4.0, 5.4.1, 5.4.3, 6.1, 7.5.4, 7.5.7, 7.5.9, 8 in 9.

Vsebina Priloge k Direktivi: izjeme za določene količine; posebne določbe; uporaba embalaž; uporaba nadembalaž; dokumentacija; izdelava in preizkušanje embalaže; nakladanje, razkladanje in upravljanje; posadka; tehnološke naprave; delovanje; vozila in dokumentacija; izdelava in homologacija vozil za prevoz.

Vsebina nacionalne zakonodaje: 17 bistvenih določb glede prevoza malih zbranih nevarnih odpadkov iz gospodinjstev. Zaradi majhne količine odpadkov za vsak primer in raznolike narave raznovrstnih snovi, se prevozne dejavnosti ne morejo izvajati v popolni skladnosti s pravili ADR. Temu primerno je v zgoraj omenjenem programu določena poenostavljena različica, ki odstopa od števila določb ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Program prevoza nevarnih odpadkov iz gospodinjstev 2004.

Opombe: program je bil zasnovan tako, da posameznikom omogoči odlaganje malih kemičnih odpadkov na isti lokaciji. Zadevne snovi so sestavljene iz ostankov, kot so ostanki barv. Stopnja nevarnosti je zmanjšana na minimum zaradi izbire prevoznega sredstva, med drugim vključno z uporabo posebnih elementov prevoza in oznak ‚kajenje prepovedano‘ ter rumeno utripajočo lučko, ki je jasno vidna javnosti. Bistveno glede prevoza je zagotavljanje varnosti. To se lahko doseže s prevažanjem snovi v zaprtih embalažah, da se prepreči razpršenost ali tveganje, da nevarni plini iztečejo ali se nabirajo v vozilu. V vozilu so vključene enote, primerne za shranjevanje različnih vrst odpadkov, ki zagotavljajo zaščito pred ranžiranjem, nevarnimi premiki in nenamernim odpiranjem. Hkrati, četudi gre za manjše količine odpadkov, mora imeti prevoznik potrdilo o poklicni usposobljenosti zaradi raznolike narave zadevnih snovi. Zaradi pomanjkanja znanja fizičnih oseb glede stopnje nevarnosti v zvezi s temi snovmi je treba zagotoviti pisna navodila, kot je določeno v Prilogi k programu.

Datum izteka: 30. junija 2015

PT Portugalska

RO–bi–PT–1

Zadeva: prevozna dokumentacija za UN 1965.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevozno dokumentacijo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: ustrezno odpremno ime, ki se navede v prevozni listini, kot določa oddelek 5.4.1 RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada), za tržni butan in propan, ki spadata v skupno tarifno številko ‚UN št. 1965 zmes plinastih ogljikovodikov, tekoča, n.d.n.‘ in se prevažata v jeklenkah, se lahko nadomesti z drugimi trgovskimi imeni:

‚UN 1965 butan‘ v primeru mešanic A, A01, A02 in A0, kot je opisano v pododdelku 2.2.2.3 RPE, ki se prevažajo v jeklenkah;

‚UN 1965 propan‘ v primeru mešanice C, kot je opisano v pododdelku 2.2.2.3 RPE, ki se prevažajo v jeklenkah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Despacho DGTT 7560/2004, z dne 16. aprila 2004, v okviru člena 5, št. 1, Decreto-Lei No 267-A/2003 z dne 27. oktobra.

Opombe: priznava se pomembnost, da se gospodarskim subjektom olajša izpolnjevanje prevoznih listin za nevarno blago, če to ne vpliva na varnost teh postopkov.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–PT–2

Zadeva: prevozna dokumentacija za prazne in neočiščene cisterne in zabojnike.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevozno dokumentacijo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za povratne prevoze praznih cistern in zabojnikov, v katerih se je prevažalo nevarno blago, se lahko prevozna listina iz oddelka 5.4.1 RPE nadomesti s prevozno listino, izdano za neposredni predhodni prevoz, s katerim se je dostavilo blago.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Despacho DGTT 15162/2004, z dne 28. julija 2004, v okviru člena 5, št. 1, Decreto-Lei No 267-A/2003 z dne 27. oktobra.

Opombe: obveznost, da prevoz praznih cistern in zabojnikov, ki so vsebovali nevarno blago, spremlja prevozna listina v skladu z RPE, v nekaterih primerih povzroča praktične težave, ki jih je mogoče zmanjšati na minimum brez vpliva na varnost.

Datum izteka: 30. junija 2015

SE Švedska

RO–bi–SE–1

Zadeva: prevoz nevarnih odpadkov do obratov za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 2, 5.2 in 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, označevanje in etiketiranje ter zahteve glede izdelave in preizkušanja embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zakonodajo sestavljajo poenostavljena merila za razvrščanje, manj omejevalne zahteve za izdelavo in preizkušanje embalaže ter spremenjene zahteve za etiketiranje in označevanje.

Namesto razvrščanja nevarnih odpadkov po ADR so ti postavljeni v različne skupine odpadkov. Vsaka skupina odpadkov vsebuje snovi, ki se lahko v skladu z ADR pakirajo skupaj (mešano pakiranje).

Vsak paket mora biti označen z ustrezno oznako skupine odpadkov namesto številke UN.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: te uredbe se lahko uporabljajo le pri prevozu nevarnih odpadkov iz javnih mest recikliranja do obratov za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–2

Zadeva: ime in naslov pošiljatelja v prevozni listini.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: splošni podatki, zahtevani v prevozni listini.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja določa, da navedba imena in naslova pošiljatelja ni obvezna, če se prazna, neočiščena embalaža vrne v okviru distribucijskega sistema.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: prazna neočiščena embalaža, ki se vrne, večinoma še vedno vsebuje majhne količine nevarnega blaga.

To odstopanje se večinoma uporablja v industriji ob vračanju praznih neočiščenih plinskih posod in njihovi zamenjavi za polne.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–3

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v neposredni bližini industrijskih območij, vključno s prevozom po javnih cestah med različnimi deli območja.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevoz nevarnih snovi po javnih cestah.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz nevarnega blaga v neposredni bližini industrijskih območij, vključno s prevozom po javnih cestah med različnimi deli območja. Odstopanje se nanaša na etiketiranje in označevanje tovorkov, prevozne listine, vozniško spričevalo in potrdilo o ustreznosti v skladu s točko 9.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: poznamo več situacij, v katerih se nevarno blago prevaža med prostori, ki se nahajajo na nasprotnih straneh javne ceste. Ta oblika prevoza ne pomeni prevoza nevarnega blaga po zasebni cesti, tako da se je ne sme povezovati z ustreznimi zahtevami. Glej tudi člen 6(14) Direktive 96/49/ES.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–4

Zadeva: prevoz nevarnega blaga, ki so ga zasegli organi.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevoz nevarnega blaga po cesti.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odstopanja od pravil se lahko dovolijo, če je vzrok zanje varstvo pri delu, nevarno razkladanje, predložitev dokazov itd.

Odstopanja od uredb so dovoljena le, če je v običajnih okoliščinah prevoza dosežena zadovoljiva raven varnosti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: tovrstna odstopanja lahko izvajajo le organi, ki zasežejo nevarno blago.

To odstopanje je namenjeno lokalnemu prevozu blaga, ki ga je zasegla policija, npr. eksploziva ali ukradenega blaga. Težava, ki se pojavi pri tej vrsti blaga je, da nikoli ne moremo biti prepričani o njegovi razvrstitvi. Blago pogosto tudi ni zapakirano, označeno ali etiketirano v skladu z ADR. Obstaja več sto takšnih prevozov, ki jih policija izvaja vsako leto. Alkoholne pijače je treba v primeru tihotapljena prepeljati od kraja zasega do zgradbe za skladiščenje dokazov, nato pa v prostore za uničenje, ki so lahko od zgradbe za skladiščenje precej oddaljeni. Dovoljena odstopanja so naslednja: (a) ni potrebno, da je vsak tovorek označen, in (b) ni treba uporabiti odobrenih tovorkov. Vendar pa mora biti pravilna označena vsaka paleta, ki vsebuje takšne tovorke. Izpolnjene morajo biti tudi vse ostale zahteve. Vsako leto se izvede približno 20 tovrstnih prevozov.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–5

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v pristaniščih in njihovi neposredni bližini.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: dokumentacija, ki mora biti prisotna v prevozni enoti; vsaka prevozna enota, ki prevaža nevarno blago, mora biti opremljena s posebno opremo; homologacija vozila.

Vsebina nacionalne zakonodaje:

Dokumenti (razen vozniškega spričevala) v prevozni enoti niso potrebni.

Ni treba, da je prevozna enota opremljena z opremo, določeno v 8.1.5.

Traktorji ne potrebujejo potrdila o ustreznosti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: primerjaj s členom 6(14) Direktive 96/49/ES.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–6

Zadeva: nadzornikovo potrdilo o usposobljenosti ADR.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.2.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: vozniki vozil morajo opraviti tečaj za usposabljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nadzornikom, ki izvajajo vsakoletni tehnični pregled vozila, ni treba opravljati tečaja za usposabljanje iz 8.2 ali imeti ADR potrdila o usposobljenosti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: v nekaterih primerih lahko vozila, ki jih preskušajo na tehničnem pregledu, vozijo nevarno blago kot tovor, npr. neočiščene, prazne cisterne.

Zahteve iz odstavkov 1.3 in 8.2.3 se vseeno uporabljajo.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–7

Zadeva: lokalna distribucija UN 1202, 1203 in 1223 v cisternah.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: za prazne, neočiščene cisterne in cisterne zabojnike je opis v skladu s 5.4.1.1.6. V druge dokumente je dovoljeno vnesti tudi imena in naslove več prejemnikov.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za prazne, neočiščene cisterne ali cisterne zabojnike opis v prevozni listini po 5.4.1.1.6 ni potreben, če je količina snovi v načrtu natovarjanja označena z 0. Imen in naslovov prejemnikov ni treba navesti na nobenem dokumentu v vozilu.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–9

Zadeva: lokalni prevoz na kmetijskih območjih ali gradbiščih.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4, 6.8 in 9.1.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: prevozne listine; izdelava cistern; potrdilo o ustreznosti.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za lokalni prevoz do kmetijskih zemljišč ali gradbišč ni potrebno izpolnjevati nekaterih zahtev:

| (a) | deklaracija o nevarnem blagu ni potrebna; |
| --- | --- |

(a)

deklaracija o nevarnem blagu ni potrebna;

| (b) | starejše cisterne/zabojniki, ki niso bili izdelani v skladu s poglavjem 6.8, temveč v skladu s starejšo nacionalno zakonodajo, ter so pritrjeni na dele vozila za posadko, se lahko še vedno uporabljajo; |
| --- | --- |

(b)

starejše cisterne/zabojniki, ki niso bili izdelani v skladu s poglavjem 6.8, temveč v skladu s starejšo nacionalno zakonodajo, ter so pritrjeni na dele vozila za posadko, se lahko še vedno uporabljajo;

| (c) | starejša vozila cisterne, ki ne izpolnjujejo zahtev iz 6.7 ali 6.8, namenjena prevozu snovi UN 1268, 1999, 3256 in 3257, z ali brez opreme za površinski premaz cest, se lahko še vedno uporabljajo za lokalni prevoz na majhnih razdaljah do točke dela na cesti; |
| --- | --- |

(c)

starejša vozila cisterne, ki ne izpolnjujejo zahtev iz 6.7 ali 6.8, namenjena prevozu snovi UN 1268, 1999, 3256 in 3257, z ali brez opreme za površinski premaz cest, se lahko še vedno uporabljajo za lokalni prevoz na majhnih razdaljah do točke dela na cesti;

| (d) | potrdila o ustreznosti vozil za posadko in vozila cisterne z ali brez opreme za površinski premaz cest prav tako niso potrebna. |
| --- | --- |

(d)

potrdila o ustreznosti vozil za posadko in vozila cisterne z ali brez opreme za površinski premaz cest prav tako niso potrebna.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: vozilo za posadko je nekakšna bivalna prikolica za delovno posadko s sobo za posadko, opremljena z neregistrirano cisterno/zabojnikom za dizelsko gorivo, namenjeno delovanju gozdarskih traktorjev.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–10

Zadeva: prevoz eksplozivov s cisternami.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: eksplozive se lahko pakira samo v skladu s 4.1.4.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalni pristojni organ bo potrdil ustreznost vozil, namenjenih prevozu eksploziva s cisternami. Prevoz s cisternami se dovoli samo za eksplozive, ki so navedeni v uredbi, ali pa ga s posebnim dovoljenjem dopušča pristojni organ.

Vozilo, ki prevaža eksplozive v cisternah, mora biti označeno in etiketirano v skladu s 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2 in 5.3.1.4. Samo eno vozilo prevozne enote lahko vsebuje nevarno blago.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act and the Swedish regulation SÄIFS 1993:4.

Opombe: to se uporablja samo pri notranjem prevozu in kadar je prevoz večinoma lokalne narave. Zadevne uredbe so veljale, preden se je Švedska priključila Evropski uniji.

Prevoz eksplozivov z vozili cisternami izvajata samo dve podjetji. V bližnji prihodnosti se načrtuje prehod na emulzije.

Staro odstopanje št. 84.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–11

Zadeva: vozniško dovoljenje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na usposabljanje posadke vozila.

Vsebina nacionalne zakonodaje: usposabljanje voznika ni dovoljeno za katero koli vozilo iz 8.2.1.1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Opombe: lokalni prevoz.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–SE–12

Zadeva: prevoz izdelkov za ognjemete UN 0335.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: Priloga B, 7.2.4, V2 (1).

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe v zvezi z uporabo vozil EX/II in EX/III.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri prevozu izdelkov za ognjemete UN 0335 se posebna določba V2 (1) iz 7.2.4 uporablja samo za neto vsebino eksploziva več kot 3 000 kg (4 000 kg s priklopnim vozilom) pod pogojem, da se izdelki za ognjemete dodelijo UN 0335 v skladu s privzeto klasifikacijsko tabelo iz odstavka 2.1.3.5.5 štirinajste revidirane izdaje OZN. Priporočila o prevozu nevarnega blaga.

Ta dodelitev se opravi v dogovoru s pristojnim organom. Preverjanje dodelitve se izvede na prevozni enoti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Opombe: prevoz izdelkov za ognjemete je časovno omejen na dve kratki obdobji v letu: ob novem letu in na prehodu iz aprila v maj. Prevoz od dobaviteljev do terminalov se lahko brez večjih težav opravi z obstoječimi vozili, ki imajo homologacijo EX. Vseeno pa je distribucija izdelkov za ognjemete od terminalov do trgovskih središč in vrnitev presežka nazaj do terminalov omejena zaradi pomanjkanja vozil, ki imajo homologacijo EX. Prevoznikov naložbe v pridobitev takšne homologacije ne zanimajo, ker ne morejo povrniti svojih stroškov. To ogroža obstoj pošiljateljev izdelkov za ognjemete, saj ti svojih izdelkov ne morejo poslati na trg.

Za karseda posodobljeno klasifikacijo mora biti pri uporabi tega odstopanja klasifikacija izdelkov za ognjemete narejena na podlagi privzetega seznama Priporočil OZN.

Podobna vrsta izjeme velja za izdelke za ognjemete UN 0336, ki je vključena v posebno določbo 651, 3.3.1 ADR 2005.

Datum izteka: 30. junija 2015

UK Združeno kraljestvo

RO–bi–UK–1

Zadeva: prečkanje javnih cest s strani vozil, ki prevažajo nevarno blago (N8).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevoz nevarnih snovi po javnih cestah.

Vsebina nacionalne zakonodaje: neuporaba predpisov o nevarnem blagu pri prevozu znotraj zasebnih prostorov, ločenih s cesto. Za razred 7 to odstopanje ne velja za določbe Pravilnika za cestni prevoz radioaktivnih snovi 2002.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Opombe: do takšnih situacij zlahka pride, kadar se blago prevaža med zasebnimi prostori na obeh straneh ceste. To ne predstavlja prevoza nevarnih snovi po javni cesti v običajnem pomenu besede in v tem primeru se ne uporablja nobena določba iz predpisov o nevarnem blagu.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–UK–2

Zadeva: izvzetje iz prepovedi, ki določa, da voznik ali njegov pomočnik ne smeta odpreti tovorkov nevarnega blaga v verigi lokalne distribucije od lokalnega distribucijskega skladišča do trgovca na drobno ali končnega uporabnika in od trgovca na drobno do končnega uporabnika (razen za razred 7) (N11).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.3.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved, ki določa, da voznik ali njegov pomočnik ne smeta odpreti tovorkov nevarnega blaga.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prepoved odpiranja tovorkov opredeljuje določba ‚Razen če osebo za to pooblasti upravljavec vozila‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12(3).

Opombe: če jo upoštevamo dobesedno, lahko prepoved iz Priloge v tej obliki povzroči resne težave pri distribuciji na drobno.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–UK–3

Zadeva: določbe za alternativen prevoz lesenih sodov, ki vsebujejo UN 3065 embalažne skupine III.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.4, 4.1, 5.2 in 5.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: embalaža in označevanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dovoljuje prevoz alkoholnih pijač z več kot 24 % in manj kot 70 % vsebnostjo alkohola (embalažna skupina III) v s strani OZN neodobrenih lesenih sodih brez nalepk, ki opozarjajo na nevarnost, za katere veljajo strožje zahteve glede natovarjanja in vozila.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(13) and (14).

Opombe: to je izdelek visoke vrednosti, za katerega je vladi treba plačati trošarino, med destilarno in carinskim skladiščem pa ga je treba prevažati v varno zapečatenih vozilih s carinsko plombo. V dodatnih zahtevah se za zagotovitev varnosti upošteva sprostitev za pakiranje in etiketiranje.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–UK–4

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–12.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Datum izteka: 30. junija 2015

RO–bi–UK–5

Zadeva: zbiranje rabljenih baterij za odstranitev ali recikliranje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: posebna določba 636.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dopušča naslednje alternativne pogoje za posebno določbo 636 poglavja 3.3:

za rabljene litijeve celice in baterije (UN 3090 in UN 3091), ki so zbrane in oddane za prevoz med zbirališčem in začasnim prostorom za obdelavo skupaj z ostalimi nelitijevimi celicami ali baterijami (UN 2800 in UN 3028), ne veljajo druge določbe ADR, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

| | biti morajo pakirane v sode IH2 ali škatle 4H2, ki ustrezajo ravni kakovosti embalažne skupine II za trdne snovi; |
| --- | --- |

biti morajo pakirane v sode IH2 ali škatle 4H2, ki ustrezajo ravni kakovosti embalažne skupine II za trdne snovi;

| | posamezni tovorek ne sme vsebovati več kot 5 % litijskih in litij-ionskih baterij; |
| --- | --- |

posamezni tovorek ne sme vsebovati več kot 5 % litijskih in litij-ionskih baterij;

| | bruto teža posameznega tovorka ne sme preseči 25 kg; |
| --- | --- |

bruto teža posameznega tovorka ne sme preseči 25 kg;

| | skupna teža tovorkov na prevozno enoto ne sme preseči 333 kg; |
| --- | --- |

skupna teža tovorkov na prevozno enoto ne sme preseči 333 kg;

| | prepovedan je prevoz drugega nevarnega blaga. |
| --- | --- |

prepovedan je prevoz drugega nevarnega blaga.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Opombe: zbirališča so navadno v maloprodajnih trgovinah in ni smotrno, da se usposobi veliko število ljudi za sortiranje in pakiranje rabljenih baterij v skladu z ADR. Sistem v Združenem kraljestvu bi deloval v skladu s smernicami, določenimi s programom ‚Waste and Resources Action Programme‘, ter bi vključeval dobavo primerne embalaže v skladu z ADR in ustrezna navodila.

Datum izteka: 30. junija 2015“

| 2. | Oddelek II.3 Priloge II se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „II.3.   Nacionalna odstopanja

  Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.
  Oštevilčenje odstopanj: RA-a/bi/bii-MS-nn

  RA= železnica

  a/bi/bii= člen 6(2) a/bi/bii

  MS= okrajšava za državo članico

  nn= zaporedna številka


  Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES



  DE Nemčija


  RA–a–DE–2

  Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2.
  Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: razred 1.4S, 2, 3 in 6.1; dovoljenje kombiniranega pakiranja za predmete razreda 1.4S (naboji za manjše orožje), razpršila (razred 2) in čistilna ter obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (naštete številke UN), ki naj bi se prodajala kot komplet v kombinirani embalaži v skupini pakiranja II in v manjših količinah.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  FR Francija


  RA–a–FR–3

  Zadeva: prevoz za potrebe železniškega prevoznega sredstva.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: na tovornem listu morajo biti navedeni podatki glede nevarnih snovi.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz količin, ki ne presegajo omejitev, določenih v 1.1.3.6, za potrebe železniškega prevoznega sredstva ni potrebno prijaviti kot tovor.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RA–a–FR–4

  Zadeva: izvzetje iz etiketiranja določenih poštnih vagonov.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: obveznost pritrditve oznak na stene vagonov.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: označeni morajo biti le poštni vagoni, ki prevažajo več kakor 3 tone materiala iz istega razreda (razen 1, 6.2 ali 7).
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  SE Švedska


  RA–a–SE–1

  Zadeva: železniškega prevoznega sredstva, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: železniška prevozna sredstva, ki prevažajo nevarno blago, morajo imeti oznake.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: železniškega prevoznega sredstva, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.
  Opombe: Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga vsebuje količinske omejitve glede blaga, ki ga imenujemo ekspresno blago. Gre torej za majhne količine.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  UK Združeno kraljestvo


  RA–a–UK–1

  Zadeva: prevoz določenih manj nevarnih radioaktivnih predmetov, kot so stenske ure, ročne ure, detektorji dima, številčnice kompasov.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: večina zahtev RID.
  Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na prevoz snovi iz razreda 7.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: popolno izvzetje iz določb nacionalnih predpisov za nekatere komercialne proizvode, ki vsebujejo omejene količine radioaktivnih snovi.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Opombe: to odstopanje je kratkoročen ukrep, ki ne bo več potreben, ko bodo v RID vključene podobne spremembe uredb IAEA.
  Datum izteka: 30. junija 2015

  RA–a–UK–2

  Zadeva: sproščanje omejitev pri prevozu kombiniranega tovora eksplozivov in prevozu eksploziva skupaj z drugim nevarnim blagom v vagonih, vozilih in zabojnikih (N4/5/6).
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.1 in 7.5.2.2.
  Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve določenih vrst kombiniranega tovora.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja je manj omejujoča glede kombiniranega tovora razstreliv, pod pogojem, da se lahko takšen prevoz izvede brez tveganja.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Opombe: Združeno kraljestvo želi dopustiti nekaj odstopanj glede pravil kombiniranja eksplozivov z drugimi eksplozivi ter eksplozivov z drugimi nevarnimi snovmi. Vsako odstopanje bo količinsko omejeno v enem ali več sestavnih delih tovora, dovoljeno pa bo le, če ‚se sprejmejo vsi smiselno izvedljivi ukrepi, da se prepreči, da bi eksplozivi prišli v stik s katero koli vrsto takšnega blaga ali bi ga drugače ogrožali oziroma bi to blago ogrožalo eksplozive‘.
  Primeri sprememb, ki jih Združeno kraljestvo lahko dovoli, so:






  1. | eksplozivi, v klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D; |
| --- | --- | --- |

2.

Oddelek II.3 Priloge II se nadomesti z naslednjim besedilom:

„II.3.   Nacionalna odstopanja

Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.

Oštevilčenje odstopanj: RA-a/bi/bii-MS-nn

RA= železnica

a/bi/bii= člen 6(2) a/bi/bii

MS= okrajšava za državo članico

nn= zaporedna številka

Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES

DE Nemčija

RA–a–DE–2

Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2.

Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razred 1.4S, 2, 3 in 6.1; dovoljenje kombiniranega pakiranja za predmete razreda 1.4S (naboji za manjše orožje), razpršila (razred 2) in čistilna ter obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (naštete številke UN), ki naj bi se prodajala kot komplet v kombinirani embalaži v skupini pakiranja II in v manjših količinah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Datum izteka: 30. junija 2015

FR Francija

RA–a–FR–3

Zadeva: prevoz za potrebe železniškega prevoznega sredstva.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: na tovornem listu morajo biti navedeni podatki glede nevarnih snovi.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz količin, ki ne presegajo omejitev, določenih v 1.1.3.6, za potrebe železniškega prevoznega sredstva ni potrebno prijaviti kot tovor.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.

Datum izteka: 30. junija 2015

RA–a–FR–4

Zadeva: izvzetje iz etiketiranja določenih poštnih vagonov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: obveznost pritrditve oznak na stene vagonov.

Vsebina nacionalne zakonodaje: označeni morajo biti le poštni vagoni, ki prevažajo več kakor 3 tone materiala iz istega razreda (razen 1, 6.2 ali 7).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.

Datum izteka: 30. junija 2015

SE Švedska

RA–a–SE–1

Zadeva: železniškega prevoznega sredstva, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: železniška prevozna sredstva, ki prevažajo nevarno blago, morajo imeti oznake.

Vsebina nacionalne zakonodaje: železniškega prevoznega sredstva, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga vsebuje količinske omejitve glede blaga, ki ga imenujemo ekspresno blago. Gre torej za majhne količine.

Datum izteka: 30. junija 2015

UK Združeno kraljestvo

RA–a–UK–1

Zadeva: prevoz določenih manj nevarnih radioaktivnih predmetov, kot so stenske ure, ročne ure, detektorji dima, številčnice kompasov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: večina zahtev RID.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na prevoz snovi iz razreda 7.

Vsebina nacionalne zakonodaje: popolno izvzetje iz določb nacionalnih predpisov za nekatere komercialne proizvode, ki vsebujejo omejene količine radioaktivnih snovi.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Opombe: to odstopanje je kratkoročen ukrep, ki ne bo več potreben, ko bodo v RID vključene podobne spremembe uredb IAEA.

Datum izteka: 30. junija 2015

RA–a–UK–2

Zadeva: sproščanje omejitev pri prevozu kombiniranega tovora eksplozivov in prevozu eksploziva skupaj z drugim nevarnim blagom v vagonih, vozilih in zabojnikih (N4/5/6).

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.1 in 7.5.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve določenih vrst kombiniranega tovora.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja je manj omejujoča glede kombiniranega tovora razstreliv, pod pogojem, da se lahko takšen prevoz izvede brez tveganja.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Opombe: Združeno kraljestvo želi dopustiti nekaj odstopanj glede pravil kombiniranja eksplozivov z drugimi eksplozivi ter eksplozivov z drugimi nevarnimi snovmi. Vsako odstopanje bo količinsko omejeno v enem ali več sestavnih delih tovora, dovoljeno pa bo le, če ‚se sprejmejo vsi smiselno izvedljivi ukrepi, da se prepreči, da bi eksplozivi prišli v stik s katero koli vrsto takšnega blaga ali bi ga drugače ogrožali oziroma bi to blago ogrožalo eksplozive‘.

Primeri sprememb, ki jih Združeno kraljestvo lahko dovoli, so:

1.

eksplozivi, v klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D;

| 2. | eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg; |
| --- | --- |

2.

eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg;

| 3. | eksplozivi iz 1.4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksplozivov ne presega 20 kg; |
| --- | --- |

3.

eksplozivi iz 1.4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksplozivov ne presega 20 kg;

| 4. | eksplozivni predmeti, ki jim je bila na podlagi klasifikacije dodeljena številka UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številke UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg. |
| --- | --- |

4.

eksplozivni predmeti, ki jim je bila na podlagi klasifikacije dodeljena številka UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številke UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg.

Datum izteka: 30. junija 2015

RA–a–UK–3

Zadeva: dovoliti drugačno največjo skupno količino na prevozno enoto za blago razreda 1 v kategorijah 1 in 2 iz tabele v 1.1.3.1.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: izjeme v zvezi z naravo prevoznih postopkov.

Vsebina nacionalne zakonodaje: določiti pravila glede izjem omejenih količin in mešanega tovora razstreliva.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Opombe: dovoliti drugačne omejitve količine in množilne faktorje mešanega tovora za blago razreda 1, tj. ‚50‘ za kategorijo 1 in ‚500‘ za kategorijo 2. Pri izračunavanju mešanih tovorov je faktor za množenje ‚20‘ za prevozno kategorijo 1 in ‚2‘ za prevozno kategorijo 2.

Datum izteka: 30. junija 2015

RA–a–UK–4

Zadeva: sprejetje RA–a–FR–6.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.3.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: sprostitev zahtev glede označevanja pri oprtnem prevozu.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zahteva za označevanje ne velja, kadar so oznake na vozilih jasno vidne.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Opombe: to je bila vedno nacionalna določba Združenega kraljestva.

Datum izteka: 30. junija 2015

RA–a–UK–5

Zadeva: distribucija blaga v notranji embalaži trgovcem na drobno ali uporabnikom (razen razredov 1, 4.2, 6.2 in 7) iz lokalnih distribucijskih skladišč do trgovcev na drobno ali uporabnikov in od trgovcev na drobno do končnih uporabnikov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za izdelavo in testiranje embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: embalažam ni potrebno dodeliti oznake RID/ADR ali UN.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Opombe: zahteve RID niso primerne za zadnjo fazo prevoza iz distribucijskega skladišča do trgovca na drobno ali uporabnika ali od trgovca na drobno do končnega uporabnika. Namen tega odstopanja je dovoliti, da se notranje posode blaga za distribucijo na drobno v zadnji fazi poti lokalne distribucije prevažajo brez zunanje embalaže.

Datum izteka: 30. junija 2015

Na podlagi člena 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES

DE Nemčija

RA–bi–DE–2

Zadeva: prevoz pakiranih nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 1 do 5.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, pakiranje in označevanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 2 do 6.1, 8 in 9: kombinirano pakiranje in prevoz nevarnih odpadkov v paketih in vsebnikih IBC; odpadki morajo biti pakirani v notranji embalaži (kot so bili zbrani) in razdeljeni na določene skupine odpadkov (preprečevanje nevarnih reakcij znotraj skupine odpadkov); uporaba posebnih pisnih navodil, ki se nanašajo na skupine odpadkov in kot tovorni list; zbiranje gospodinjskih in laboratorijskih odpadkov itd.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Opombe: seznam št. 6*.

Datum izteka: 30. junija 2015

RA–bi–DE–3

Zadeva: lokalni prevoz UN 1381 (fosfor, rumeni, pod vodo), razred 4.2, skupina pakiranja I, v železniških vagonih s cisternami.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 6.8, 6.8.2.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe za izdelavo cistern in železniških vagonov s cisternami. Poglavje 6.8, pododdelek 6.8.2.3, zahteva tipsko preskušanje za cisterne za prevažanje UN 1381 (fosfor, rumeni, pod vodo).

Vsebina nacionalne zakonodaje: lokalni prevoz UN 1381 (fosfor, rumeni, pod vodo), razred 4.2, skupina pakiranja I, na kratke razdalje (od Sassnitz-Mukran do Lutherstadt Wittenberg-Piesteritz in Bitterfeld) na železniških vagonih s cisternami, ki so izdelani v skladu z ruskimi standardi. Prevoz blaga je podvržen dodatnim izvedbenim določbam, ki jih predpišejo pristojni varnostni organi.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Datum izteka: 30. januarja 2020 (odobritev podaljšana)

DK Danska

RA–bi–DK–1

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v predorih.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.

Vsebina Priloge k Direktivi: natovarjanje, raztovarjanje in varnostne razdalje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zakonodaja zagotavlja alternativne določbe tistim iz oddelka II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES glede prevoza skozi železniški predor na stalni povezavi čez Great Belt. Te alternativne določbe zadevajo samo količino obremenitve in razdaljo nevarnega tovora blaga.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 February 2005.

Opombe:

Datum izteka: 30. junija 2015

RA–bi–DK–2

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v predorih.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.

Vsebina Priloge k Direktivi: natovarjanje, raztovarjanje in varnostne razdalje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zakonodaja zagotavlja alternativne določbe tistim iz oddelka II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES glede prevoza skozi železniški predor na stalni povezavi čez Øresund. Te alternativne določbe zadevajo samo količino obremenitve in razdaljo nevarnega tovora blaga.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 February 2005.

Opombe:

Datum izteka: 29. februarja 2016

CZ Češka

(odstopanje prenehalo veljati)

SE Švedska

RA–bi–SE–1

Zadeva: prevoz nevarnih odpadkov do obratov za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 2, 5.2 in 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, označevanje in etiketiranje ter zahteve glede izdelave in preizkušanja embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zakonodajo sestavljajo poenostavljena merila za razvrščanje, manj omejevalne zahteve za izdelavo in preizkušanje embalaže ter spremenjene zahteve za etiketiranje in označevanje. Namesto razvrščanja nevarnih odpadkov po RID so ti postavljeni v različne skupine odpadkov. Vsaka skupina odpadkov vsebuje snovi, ki se lahko v skladu z RID pakirajo skupaj (mešano pakiranje). Vsak paket mora biti označen z ustrezno oznako skupine odpadkov namesto številke UN.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: ti predpisi se lahko uporabljajo le za prevoz nevarnih odpadkov iz javnih reciklažnih odlagališč v obrate za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Datum izteka: 30. junija 2015

Na podlagi člena 6(2)(b)(ii) Direktive 2008/68/ES

DE Nemčija

RA–bii–DE–1

Zadeva: lokalni prevoz vodikovega cianida UN 1051, stabiliziranega, tekočega, ki vsebuje 1 masni % ali manj vode, v železniških vagonih s cisternami, ki odstopa od pododdelka 4.3.2.1.1 oddelka II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 3.2, 4.3.2.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved prevoza UN 1051 (vodikov cianid), stabiliziranega, tekočega, ki vsebuje 1 masni % ali manj vode.

Vsebina nacionalnih pravnih določb: lokalni prevoz po železnici po posebej določenih poteh, ki je del opredeljenega industrijskega postopka in je strogo nadzorovan pod jasno določenimi pogoji. Prevoz se opravi v vagonih s cisternami, ki jim je bila podeljena licenca posebej za ta namen ter katerih izdelava in pripomočki se stalno prilagajajo v skladu z najnovejšo varnostno tehnologijo (npr. opremljenost z blažilniki trkov v skladu s TE 22). Postopek prevoza podrobno urejajo dodatne izvedbene določbe glede varnosti obratovanja v dogovoru s pristojnimi organi za varnost in zaščito pred nevarnostjo, spremljajo pa ga pristojni nadzorni organi.

Prvotno sklicevanje na nacionalne pravne določbe: odstopanje št. E 1/97 (četrta spremenjena različica), zvezni urad za železnice.

Konec obdobja veljavnosti: 1. januarja 2017

DE Nemčija

RA–bii–DE–2

Zadeva: lokalni prevoz UN 1402 (kalcijev karbid) na določenih poteh, embalažna skupina I, v zabojnikih na vagonih.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 3.2, 7.3.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: splošne določbe za prevoz razsutega tovora. Poglavje 3.2, tabela A ne dopušča prevoza kalcijevega karbida v razsutem stanju.

Vsebina nacionalne zakonodaje: lokalni prevoz po železnici UN 1402 (kalcijev karbid), embalažna skupina I po posebej določenih poteh, ki je del opredeljenega industrijskega postopka in je strogo nadzorovan pod jasno določenimi pogoji. Tovor se prevaža na vagonih, v namensko izdelanih zabojnikih. Prevoz blaga je podvržen dodatnim izvedbenim določbam, ki jih predpišejo pristojni varnostni organi.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Datum izteka: 15. januarja 2018“

| 3. | Oddelek III.3 Priloge III se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „III.3.   Nacionalna odstopanja

  Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.
  Oštevilčenje odstopanj: IW-a/bi/bii-MS-nn

  IW= celinske plovne poti

  a/bi/bii= člen 6(2) a/bi/bii

  MS= okrajšava za državo članico

  nn= zaporedna številka


  Na podlagi člena 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES



  BG Bolgarija


  IW–bi–BG–1

  Zadeva: klasifikacija in pregled plovil z rezervoarjem.
  Sklicevanje na oddelek III.1 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES: poglavje 1.15.
  Vsebina Priloge k Direktivi: določbe poglavja 1.15, Odobritev klasifikacijskih zavodov, določa, da mora klasifikacijski zavod za odobritev sprožiti postopek za odobritev zavoda, določen v oddelku 1.15.2.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: klasifikacija in pregled plovil z rezervoarjem za bencinske produkte, ki plujejo v vodah bolgarskih rečnih pristanišč ali drugih vodah pod neposredno pristojnostjo teh pristanišč, in jih upravljajo klasifikacijski zavodi, ki nimajo odobritve v skladu s poglavjem 1.15, Priloga III, oddelek III.1, k Direktivi 2008/68/ES, je dovoljena pod pogojem, da varnost ni ogrožena.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Наредба No 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба No 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (Odlok št. 16 z dne 20. junija 2006 o prevozu nevarnega blaga po morju ali celinskih vodnih poteh in rokovanju z njim; Odlok št. 4 z dne 9. januarja 2004 o priznavanju pregledov plovil in družb za pregledovanje plovil in preverjanje lastnikov plovil).
  Opombe: odstopanje se nanaša zgolj na plovila, ki plujejo v pristaniških vodah ali v vodah pod neposredno pristojnostjo teh pristanišč.
  Datum izteka: 15. januarja 2018“ |
| --- | --- |

3.

Oddelek III.3 Priloge III se nadomesti z naslednjim besedilom:

„III.3.   Nacionalna odstopanja

Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.

Oštevilčenje odstopanj: IW-a/bi/bii-MS-nn

IW= celinske plovne poti

a/bi/bii= člen 6(2) a/bi/bii

MS= okrajšava za državo članico

nn= zaporedna številka

Na podlagi člena 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES

BG Bolgarija

IW–bi–BG–1

Zadeva: klasifikacija in pregled plovil z rezervoarjem.

Sklicevanje na oddelek III.1 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES: poglavje 1.15.

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe poglavja 1.15, Odobritev klasifikacijskih zavodov, določa, da mora klasifikacijski zavod za odobritev sprožiti postopek za odobritev zavoda, določen v oddelku 1.15.2.

Vsebina nacionalne zakonodaje: klasifikacija in pregled plovil z rezervoarjem za bencinske produkte, ki plujejo v vodah bolgarskih rečnih pristanišč ali drugih vodah pod neposredno pristojnostjo teh pristanišč, in jih upravljajo klasifikacijski zavodi, ki nimajo odobritve v skladu s poglavjem 1.15, Priloga III, oddelek III.1, k Direktivi 2008/68/ES, je dovoljena pod pogojem, da varnost ni ogrožena.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Наредба No 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба No 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (Odlok št. 16 z dne 20. junija 2006 o prevozu nevarnega blaga po morju ali celinskih vodnih poteh in rokovanju z njim; Odlok št. 4 z dne 9. januarja 2004 o priznavanju pregledov plovil in družb za pregledovanje plovil in preverjanje lastnikov plovil).

Opombe: odstopanje se nanaša zgolj na plovila, ki plujejo v pristaniških vodah ali v vodah pod neposredno pristojnostjo teh pristanišč.

Datum izteka: 15. januarja 2018“

---

| 18.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 44/40

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/218

z dne 7. maja 2014

o državni pomoči št. SA.29786 (ex N 633/2009), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N 553/10), N 241/09, N 160/10 in SA.30995 (ex C 25/10), ki jo je Irska izvedla za prestrukturiranje družbe Allied Irish Banks plc in družbe EBS Building Society

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2638)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Družba Allied Irish Banks plc (v nadaljnjem besedilu: družba AIB) in družba EBS Building Society (v nadaljnjem besedilu: družba EBS) sta vsaka posebej prejeli državno pomoč, ki je bila Komisiji priglašena v ločenih postopkih. Družbi EBS in AIB sta se 1. julija 2011 združili (v nadaljnjem besedilu: banka), Komisija pa je v ločenem postopku ocenila pomoč, ki je bila dodeljena banki. V zvezi z družbama AIB in EBS ter združenim subjektom so bili torej uvedeni trije postopki o državni pomoči. |
| --- | --- |

(1)

Družba Allied Irish Banks plc (v nadaljnjem besedilu: družba AIB) in družba EBS Building Society (v nadaljnjem besedilu: družba EBS) sta vsaka posebej prejeli državno pomoč, ki je bila Komisiji priglašena v ločenih postopkih. Družbi EBS in AIB sta se 1. julija 2011 združili (v nadaljnjem besedilu: banka), Komisija pa je v ločenem postopku ocenila pomoč, ki je bila dodeljena banki. V zvezi z družbama AIB in EBS ter združenim subjektom so bili torej uvedeni trije postopki o državni pomoči.

1.1   DRUŽBA AIB

| (2) | Komisija je s sklepom z dne 12. maja 2009 začasno odobrila (2) kapitalsko injekcijo v znesku 3,5 milijarde EUR za družbo AIB v obliki novih preferenčnih delnic temeljnega kapitala prvega reda (Core Tier 1) na podlagi več zavez, vključno s predložitvijo načrta prestrukturiranja v šestih mesecih po dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s sklepom z dne 12. maja 2009 začasno odobrila (2) kapitalsko injekcijo v znesku 3,5 milijarde EUR za družbo AIB v obliki novih preferenčnih delnic temeljnega kapitala prvega reda (Core Tier 1) na podlagi več zavez, vključno s predložitvijo načrta prestrukturiranja v šestih mesecih po dokapitalizaciji.

| (3) | Po tej začetni kapitalski injekciji so irski organi 13. novembra 2009 predložili začetni načrt prestrukturiranja družbe AIB, ki so mu sledile številne izmenjave informacij. Irski organi so 4. maja 2010 predložili posodobljeni načrt prestrukturiranja, ki mu je znova sledila obsežna komunikacija med Komisijo in Irsko. |
| --- | --- |

(3)

Po tej začetni kapitalski injekciji so irski organi 13. novembra 2009 predložili začetni načrt prestrukturiranja družbe AIB, ki so mu sledile številne izmenjave informacij. Irski organi so 4. maja 2010 predložili posodobljeni načrt prestrukturiranja, ki mu je znova sledila obsežna komunikacija med Komisijo in Irsko.

| (4) | Komisija je s sklepom z dne 21. decembra 2010 začasno odobrila (3) sanacijsko kapitalsko injekcijo v znesku 9,8 milijarde EUR v obliki navadnih delnic, dokler ne bo odobrila revidiranega načrta prestrukturiranja ob upoštevanju nadaljnje pomoči, dodeljene družbi AIB. Kapitalska injekcija naj bi se predvidoma izvedla v dveh korakih: (i) 3,7 milijarde EUR naj bi se vložilo do 31. decembra 2010, (ii) 6,1 milijarde EUR pa do februarja 2011 (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je s sklepom z dne 21. decembra 2010 začasno odobrila (3) sanacijsko kapitalsko injekcijo v znesku 9,8 milijarde EUR v obliki navadnih delnic, dokler ne bo odobrila revidiranega načrta prestrukturiranja ob upoštevanju nadaljnje pomoči, dodeljene družbi AIB. Kapitalska injekcija naj bi se predvidoma izvedla v dveh korakih: (i) 3,7 milijarde EUR naj bi se vložilo do 31. decembra 2010, (ii) 6,1 milijarde EUR pa do februarja 2011 (4).

| (5) | Irska država je prvi obrok odobrene dokapitalizacije plačala konec decembra 2010, drugo plačilo, predvideno februarja 2011, pa ni bilo izvedeno nikoli (5). |
| --- | --- |

(5)

Irska država je prvi obrok odobrene dokapitalizacije plačala konec decembra 2010, drugo plačilo, predvideno februarja 2011, pa ni bilo izvedeno nikoli (5).

1.2   DRUŽBA EBS

| (6) | Komisija je s sklepom z dne 2. junija 2010 (6) začasno odobrila dokapitalizacijo družbe EBS kot izredno pomoč, dokler ne bo odobrila načrta prestrukturiranja. Irski organi so načrt predložili 31. maja 2010. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je s sklepom z dne 2. junija 2010 (6) začasno odobrila dokapitalizacijo družbe EBS kot izredno pomoč, dokler ne bo odobrila načrta prestrukturiranja. Irski organi so načrt predložili 31. maja 2010.

| (7) | Komisija je 11. oktobra 2010 sklenila, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) v zvezi z načrtom prestrukturiranja družbe EBS, ki ga je predložila Irska (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (7), zaradi dvomov, ki jih ima glede združljivosti tega načrta prestrukturiranja in povezanih ukrepov pomoči z notranjim trgom z vidika Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči
   (8) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 11. oktobra 2010 sklenila, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) v zvezi z načrtom prestrukturiranja družbe EBS, ki ga je predložila Irska (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (7), zaradi dvomov, ki jih ima glede združljivosti tega načrta prestrukturiranja in povezanih ukrepov pomoči z notranjim trgom z vidika Sporočila Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči
   (8) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju).

| (8) | Komisija je prejela pripombe družbe EBS in dveh drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prejela pripombe družbe EBS in dveh drugih zainteresiranih strani.

| (9) | Družba EBS se je julija 2011 združila z družbo AIB in postala v celoti integrirana hčerinska družba banke. Družba EBS je tako prenehala obstajati kot samostojni subjekt. Sklep o začetku postopka v zvezi z družbo EBS kot samostojnim subjektom je tako postal neveljaven in Komisija je sklenila, da bo postopek opustila. |
| --- | --- |

(9)

Družba EBS se je julija 2011 združila z družbo AIB in postala v celoti integrirana hčerinska družba banke. Družba EBS je tako prenehala obstajati kot samostojni subjekt. Sklep o začetku postopka v zvezi z družbo EBS kot samostojnim subjektom je tako postal neveljaven in Komisija je sklenila, da bo postopek opustila.

1.3   SKUPNI POSTOPEK

| (10) | Irski minister za finance je 31. marca 2011 napovedal reorganizacijo irskega bančnega sistema, ki bo temeljila na dveh osrednjih bankah, tj. banki Bank of Ireland (v nadaljnjem besedilu: banka BoI) in družbi AIB (9). Poleg tega je napovedal, da se bo pri tem družba EBS združila z družbo AIB in tako postala del te druge osrednje institucije. |
| --- | --- |

(10)

Irski minister za finance je 31. marca 2011 napovedal reorganizacijo irskega bančnega sistema, ki bo temeljila na dveh osrednjih bankah, tj. banki Bank of Ireland (v nadaljnjem besedilu: banka BoI) in družbi AIB (9). Poleg tega je napovedal, da se bo pri tem družba EBS združila z družbo AIB in tako postala del te druge osrednje institucije.

| (11) | Komisija je s sklepom z dne 15. julija 2011 odobrila (10) združeni sanacijski sveženj za banko v znesku do 13,1 milijarde EUR, dokler ne bo odobrila načrta prestrukturiranja banke, pri katerem je treba upoštevati nadaljnjo dodeljeno pomoč. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je s sklepom z dne 15. julija 2011 odobrila (10) združeni sanacijski sveženj za banko v znesku do 13,1 milijarde EUR, dokler ne bo odobrila načrta prestrukturiranja banke, pri katerem je treba upoštevati nadaljnjo dodeljeno pomoč.

| (12) | Irska je 28. septembra 2012 priglasila načrt prestrukturiranja banke (11). |
| --- | --- |

(12)

Irska je 28. septembra 2012 priglasila načrt prestrukturiranja banke (11).

| (13) | Komisija in irski organi so si med oktobrom 2012 in marcem 2014 redno izmenjavali informacije. Komisija je večkrat zahtevala informacije, Irska pa je zagotovila številne dopolnilne predložitve (12). |
| --- | --- |

(13)

Komisija in irski organi so si med oktobrom 2012 in marcem 2014 redno izmenjavali informacije. Komisija je večkrat zahtevala informacije, Irska pa je zagotovila številne dopolnilne predložitve (12).

2.   DEJSTVA

2.1   OPIS UPRAVIČENCEV

2.1.1   Družba AIB

| (14) | V oddelku II.1 sklepa Komisije o prvi dokapitalizaciji banke z dne 12. maja 2009 (13) je naveden podroben opis družbe AIB. Spodaj sledi kratek povzetek. |
| --- | --- |

(14)

V oddelku II.1 sklepa Komisije o prvi dokapitalizaciji banke z dne 12. maja 2009 (13) je naveden podroben opis družbe AIB. Spodaj sledi kratek povzetek.

| (15) | V obdobju pred finančno krizo je bila družba AIB skupina za različne finančne storitve, ki je ponujala najrazličnejše bančne storitve za posameznike in družbe. Leta 2008 je njena bilanca stanja znašala 182 milijard EUR. Bila je ena od dveh največjih bank na Irskem, njeni tržni deleži pa so znašali približno 35 % osebnih tekočih računov, 27 % hipotek, 46 % varčevalnih računov in 41 % tekočih računov MSP. |
| --- | --- |

(15)

V obdobju pred finančno krizo je bila družba AIB skupina za različne finančne storitve, ki je ponujala najrazličnejše bančne storitve za posameznike in družbe. Leta 2008 je njena bilanca stanja znašala 182 milijard EUR. Bila je ena od dveh največjih bank na Irskem, njeni tržni deleži pa so znašali približno 35 % osebnih tekočih računov, 27 % hipotek, 46 % varčevalnih računov in 41 % tekočih računov MSP.

| (16) | Pred navedeno krizo se je družba AIB hitro širila, pri čemer se je zlasti osredotočala na nova posojila irskemu nepremičninskemu trgu in se precej zanašala na grosistične vire financiranja. Ob izbruhu svetovne finančne krize, ki je zelo močno prizadela irsko gospodarstvo in zlasti irski nepremičninski trg, je ranljivost poslovnega modela družbe AIB postala očitna, potreba po državni pomoči pa neizogibna. |
| --- | --- |

(16)

Pred navedeno krizo se je družba AIB hitro širila, pri čemer se je zlasti osredotočala na nova posojila irskemu nepremičninskemu trgu in se precej zanašala na grosistične vire financiranja. Ob izbruhu svetovne finančne krize, ki je zelo močno prizadela irsko gospodarstvo in zlasti irski nepremičninski trg, je ranljivost poslovnega modela družbe AIB postala očitna, potreba po državni pomoči pa neizogibna.

| (17) | Družba AIB se je julija 2011 združila z družbo EBS. |
| --- | --- |

(17)

Družba AIB se je julija 2011 združila z družbo EBS.

2.1.2   Družba EBS

| (18) | V oddelku 2.1.2 sklepa Komisije o nujni dokapitalizaciji družb EBS in AIB z dne 15. julija 2011 (14) je naveden podroben opis družbe EBS. V naslednjih uvodnih izjavah sledi kratek povzetek. |
| --- | --- |

(18)

V oddelku 2.1.2 sklepa Komisije o nujni dokapitalizaciji družb EBS in AIB z dne 15. julija 2011 (14) je naveden podroben opis družbe EBS. V naslednjih uvodnih izjavah sledi kratek povzetek.

| (19) | V obdobju pred finančno krizo je bila družba EBS največja irska stanovanjska zadruga in osma največja finančna institucija, ki posluje na Irskem, njeno skupno premoženje pa je leta 2009 znašalo 21,5 milijarde EUR. Stanovanjske zadruge so vzajemne organizacije, ki nimajo delničarjev, ampak so v lasti članov zadruge, ki so tudi njene stranke. Njihov namen je zbiranje vlog in zagotavljanje posojil. Dobiček se namenja prilagajanju obrestnih mer v korist članom ali se shrani v rezervo. |
| --- | --- |

(19)

V obdobju pred finančno krizo je bila družba EBS največja irska stanovanjska zadruga in osma največja finančna institucija, ki posluje na Irskem, njeno skupno premoženje pa je leta 2009 znašalo 21,5 milijarde EUR. Stanovanjske zadruge so vzajemne organizacije, ki nimajo delničarjev, ampak so v lasti članov zadruge, ki so tudi njene stranke. Njihov namen je zbiranje vlog in zagotavljanje posojil. Dobiček se namenja prilagajanju obrestnih mer v korist članom ali se shrani v rezervo.

| (20) | Družba EBS je svojim članom ponujala tradicionalne bančne produkte (varčevanje in hipoteke) v skladu svojimi cilji kot stanovanjska zadruga. Imela je tudi zakladniški oddelek, ki je ponujal elitne storitve korporacijam, strokovnim družbam in kreditnim zadrugam. Od leta 2005 je družba EBS razširila svoje dejavnosti na posojila za poslovne nepremičnine in v navedenem sektorju ustvarila znaten portfelj posojil. Družba EBS je škodo utrpela večinoma zaradi gospodarske recesije na Irskem in zlasti zaradi znižanja cen poslovnih nepremičnin. Dostop do finančnih sredstev se je postopno zmanjšal, kapital družbe EBS pa se je zaradi obsežnih oslabitev sredstev v portfelju poslovnih in hipotekarnih posojil družbe zmanjšal. |
| --- | --- |

(20)

Družba EBS je svojim članom ponujala tradicionalne bančne produkte (varčevanje in hipoteke) v skladu svojimi cilji kot stanovanjska zadruga. Imela je tudi zakladniški oddelek, ki je ponujal elitne storitve korporacijam, strokovnim družbam in kreditnim zadrugam. Od leta 2005 je družba EBS razširila svoje dejavnosti na posojila za poslovne nepremičnine in v navedenem sektorju ustvarila znaten portfelj posojil. Družba EBS je škodo utrpela večinoma zaradi gospodarske recesije na Irskem in zlasti zaradi znižanja cen poslovnih nepremičnin. Dostop do finančnih sredstev se je postopno zmanjšal, kapital družbe EBS pa se je zaradi obsežnih oslabitev sredstev v portfelju poslovnih in hipotekarnih posojil družbe zmanjšal.

| (21) | Družba EBS je od 1. julija 2011 hčerinska družba, ki je v celoti v lasti družbe AIB. Ponuja predvsem hipotekarne in depozitne storitve na irskem trgu. Družba EBS še naprej opravlja dejavnosti v okviru svoje znamke. |
| --- | --- |

(21)

Družba EBS je od 1. julija 2011 hčerinska družba, ki je v celoti v lasti družbe AIB. Ponuja predvsem hipotekarne in depozitne storitve na irskem trgu. Družba EBS še naprej opravlja dejavnosti v okviru svoje znamke.

2.1.3   Banka (združeni družbi AIB in EBS)

| (22) | Na podlagi rezultatov ukrepa PCAR/PLAR (15), ki je bil izveden v okviru programa gospodarskega prilagajanja za Irsko (v nadaljnjem besedilu: program) (16) in napovedan 31. marca 2011, je bila opredeljena potreba družbe AIB po kapitalu v višini 13,3 milijarde EUR in potreba družbe EBS po kapitalu v višini 1,5 milijarde EUR (zneska za obe družbi združujeta navaden lastniški kapital (17) in pogojni kapital (18)). |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi rezultatov ukrepa PCAR/PLAR (15), ki je bil izveden v okviru programa gospodarskega prilagajanja za Irsko (v nadaljnjem besedilu: program) (16) in napovedan 31. marca 2011, je bila opredeljena potreba družbe AIB po kapitalu v višini 13,3 milijarde EUR in potreba družbe EBS po kapitalu v višini 1,5 milijarde EUR (zneska za obe družbi združujeta navaden lastniški kapital (17) in pogojni kapital (18)).

| (23) | V skladu s pogoji programa sta morali sodelujoči kreditni instituciji pripraviti načrt dokapitalizacije ob upoštevanju dodatnega kapitala, določenega v okviru ukrepa PCAR/PLAR, in zagotoviti zahtevani znesek kapitala do konca julija 2011. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s pogoji programa sta morali sodelujoči kreditni instituciji pripraviti načrt dokapitalizacije ob upoštevanju dodatnega kapitala, določenega v okviru ukrepa PCAR/PLAR, in zagotoviti zahtevani znesek kapitala do konca julija 2011.

| (24) | Irski minister za finance je 31. marca 2011 napovedal prestrukturiranje celotnega irskega bančnega sektorja. Odločeno je bilo o združitvi družb AIB in EBS, novonastala banka pa naj bi postala temeljna banka reformiranega irskega bančništva. |
| --- | --- |

(24)

Irski minister za finance je 31. marca 2011 napovedal prestrukturiranje celotnega irskega bančnega sektorja. Odločeno je bilo o združitvi družb AIB in EBS, novonastala banka pa naj bi postala temeljna banka reformiranega irskega bančništva.

| (25) | Minister ter družbi AIB in EBS so 26. maja 2011 podpisali sporazum o prevzemu, s katerim je družba AIB prevzela družbo EBS (po pretvorbi družbe v zasebno družbo in pridobitvi vseh potrebnih regulativnih odobritev). V skladu s pogoji iz navedenega sporazuma je družba EBS hčerinska družba, ki je v celoti v lasti družbe AIB in prejema popolno podporo družbe AIB, hkrati pa še naprej opravlja dejavnosti v okviru znamke družbe EBS. Združitev subjektov je vključevala demutualizacijo družbe EBS in njeno pretvorbo v institucijo s polnim dovoljenjem za opravljanje bančnih storitev, nato pa je družba AIB prevzela njen osnovni kapital kot simbolični prispevek. Združitev se je končala 1. julija 2011, potem ko je bila 27. junija 2011 pridobljena odobritev za nadzor nad združevanjem. |
| --- | --- |

(25)

Minister ter družbi AIB in EBS so 26. maja 2011 podpisali sporazum o prevzemu, s katerim je družba AIB prevzela družbo EBS (po pretvorbi družbe v zasebno družbo in pridobitvi vseh potrebnih regulativnih odobritev). V skladu s pogoji iz navedenega sporazuma je družba EBS hčerinska družba, ki je v celoti v lasti družbe AIB in prejema popolno podporo družbe AIB, hkrati pa še naprej opravlja dejavnosti v okviru znamke družbe EBS. Združitev subjektov je vključevala demutualizacijo družbe EBS in njeno pretvorbo v institucijo s polnim dovoljenjem za opravljanje bančnih storitev, nato pa je družba AIB prevzela njen osnovni kapital kot simbolični prispevek. Združitev se je končala 1. julija 2011, potem ko je bila 27. junija 2011 pridobljena odobritev za nadzor nad združevanjem.

| (26) | Od 15. julija 2011 je 99,8 % osnovnega kapitala banke v lasti irske države. |
| --- | --- |

(26)

Od 15. julija 2011 je 99,8 % osnovnega kapitala banke v lasti irske države.

| (27) | Banka je univerzalna banka, ki deluje predvsem na Irskem ter prek obsežnega distribucijskega omrežja ponuja veliko bančnih produktov in storitev. Banka je v omejenem obsegu prisotna v Veliki Britaniji. Proti koncu leta 2012 je družba AIB začela organizacijo svoje notranje strukture kot modela, ki je bolj osredotočen na stranke in ki zajema naslednje ključne elemente: osrednjo domačo banko, družbo AIB UK in skupino za finančne rešitve. Poročanje o tej novi podlagi se je začelo leta 2013. |
| --- | --- |

(27)

Banka je univerzalna banka, ki deluje predvsem na Irskem ter prek obsežnega distribucijskega omrežja ponuja veliko bančnih produktov in storitev. Banka je v omejenem obsegu prisotna v Veliki Britaniji. Proti koncu leta 2012 je družba AIB začela organizacijo svoje notranje strukture kot modela, ki je bolj osredotočen na stranke in ki zajema naslednje ključne elemente: osrednjo domačo banko, družbo AIB UK in skupino za finančne rešitve. Poročanje o tej novi podlagi se je začelo leta 2013.

| (28) | Osrednja domača banka zagotavlja storitve prek številnih kanalov, ki vključujejo 274 podružnic (19). Mreža podružnic je v postopku prestrukturiranja in trenutno se zapirajo številne podružnice. Banka zagotavlja bančne storitve tudi prek nacionalnih poštnih uradov. Družba EBS deluje v okviru strukture osrednje domače banke. Ima svoje dovoljenje za opravljanje bančnih storitev in deluje kot hčerinska družba s svojo blagovno znamko in lastno mrežo podružnic. Opravlja predvsem hipotekarne in depozitne storitve. |
| --- | --- |

(28)

Osrednja domača banka zagotavlja storitve prek številnih kanalov, ki vključujejo 274 podružnic (19). Mreža podružnic je v postopku prestrukturiranja in trenutno se zapirajo številne podružnice. Banka zagotavlja bančne storitve tudi prek nacionalnih poštnih uradov. Družba EBS deluje v okviru strukture osrednje domače banke. Ima svoje dovoljenje za opravljanje bančnih storitev in deluje kot hčerinska družba s svojo blagovno znamko in lastno mrežo podružnic. Opravlja predvsem hipotekarne in depozitne storitve.

| (29) | Družba AIB UK posluje v Veliki Britaniji in Severni Irski. V Veliki Britaniji banka posluje pod poslovnim imenom Allied Irish Bank (GB) in ponuja celovite bančne storitve prek 20 univerzalnih podružnic, ponuja pa tudi spletno bančništvo. Glavni ciljni trgi so MSP. Banka pod znamko Allied Irish Bank (GB) Savings Direct zagotavlja tudi depozitne storitve (20). Družba AIB UK posluje v Severni Irski pod poslovnim imenom First Trust Bank in prek 32 podružnic. Družbam in posameznikom zagotavlja celovite bančne storitve. |
| --- | --- |

(29)

Družba AIB UK posluje v Veliki Britaniji in Severni Irski. V Veliki Britaniji banka posluje pod poslovnim imenom Allied Irish Bank (GB) in ponuja celovite bančne storitve prek 20 univerzalnih podružnic, ponuja pa tudi spletno bančništvo. Glavni ciljni trgi so MSP. Banka pod znamko Allied Irish Bank (GB) Savings Direct zagotavlja tudi depozitne storitve (20). Družba AIB UK posluje v Severni Irski pod poslovnim imenom First Trust Bank in prek 32 podružnic. Družbam in posameznikom zagotavlja celovite bančne storitve.

| (30) | Skupina za finančne rešitve je bila vzpostavljena leta 2012, da bi pomagala družbam in zasebnim strankam, ki imajo težave pri izpolnjevanju svojih posojilnih obveznosti, ter izvajala načrt za zmanjšanje finančnega vzvoda premoženja. |
| --- | --- |

(30)

Skupina za finančne rešitve je bila vzpostavljena leta 2012, da bi pomagala družbam in zasebnim strankam, ki imajo težave pri izpolnjevanju svojih posojilnih obveznosti, ter izvajala načrt za zmanjšanje finančnega vzvoda premoženja.

| (31) | Banka je danes skupaj z bankama BoI in Permanent TSB (v nadaljnjem besedilu: banka PTSB) ena od treh velikih domačih bank na Irskem. Skupno premoženje banke je 31. decembra 2013 znašalo 118 milijard EUR, medtem ko je na isti dan skupno premoženje banke BoI znašalo 132 milijard EUR, skupno premoženje banke PTSB pa 38 milijard EUR. Banka je skupina, ki ponuja različne finančne storitve ter najrazličnejše osebne in poslovne bančne storitve ter se pri tem osredotoča na irski trg bančnih storitev za prebivalstvo. Banka je še posebno močno prisotna v sektorju MSP.

  Preglednica 1


  Banka – izbrani finančni podatki za leto 2013 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Skupno premoženje (v EUR) | 118 mrd |
| Posojila in terjatve do strank (v EUR) | 66 mrd |
| Poslovni prihodki/izguba pred rezervacijami (v EUR) | 0,445 mrd |
| Vloge strank (v EUR) | 66 mrd |
| Razmerje med posojili in vlogami (v %) | 100 % |
| Tveganju prilagojena sredstva (v EUR) | 62 mrd |
| Delež temeljnega kapitala prvega reda (Core Tier 1) (v %) | 14,3 % |
| Osebje skupaj (v ekvivalentu polnega delovnega časa) | 11 431 |
| Vir: Načrt prestrukturiranja banke, september 2012; letno poročilo družbe AIB za leto 2013. |

(31)

Banka je danes skupaj z bankama BoI in Permanent TSB (v nadaljnjem besedilu: banka PTSB) ena od treh velikih domačih bank na Irskem. Skupno premoženje banke je 31. decembra 2013 znašalo 118 milijard EUR, medtem ko je na isti dan skupno premoženje banke BoI znašalo 132 milijard EUR, skupno premoženje banke PTSB pa 38 milijard EUR. Banka je skupina, ki ponuja različne finančne storitve ter najrazličnejše osebne in poslovne bančne storitve ter se pri tem osredotoča na irski trg bančnih storitev za prebivalstvo. Banka je še posebno močno prisotna v sektorju MSP.

Preglednica 1

Banka – izbrani finančni podatki za leto 2013

31.12.2013

Skupno premoženje (v EUR)

118 mrd

Posojila in terjatve do strank (v EUR)

66 mrd

Poslovni prihodki/izguba pred rezervacijami (v EUR)

0,445 mrd

Vloge strank (v EUR)

66 mrd

Razmerje med posojili in vlogami (v %)

100 %

Tveganju prilagojena sredstva (v EUR)

62 mrd

Delež temeljnega kapitala prvega reda (Core Tier 1) (v %)

14,3 %

Osebje skupaj (v ekvivalentu polnega delovnega časa)

11 431

Vir: Načrt prestrukturiranja banke, september 2012; letno poročilo družbe AIB za leto 2013.

Preglednica 2

Položaj banke na trgu MSP, trgu zasebnih strank, trgu hipotekarnih posojil in trgu prihrankov

| (v %) |
| --- |
| | Tržni deleži |
| Glavni tekoči račun MSP | 40 |
| Glavni osebni tekoči račun | 37 |
| Sektor hipotekarnih posojil – neporavnani zneski | 31 |
| Trg prihrankov (družbi AIB in EBS skupaj) | 40 |
| Vir: Dopolnilna predložitev iz marca 2014; tržni deleži veljajo za december 2013. |

(v %)

Tržni deleži

Glavni tekoči račun MSP

40

Glavni osebni tekoči račun

37

Sektor hipotekarnih posojil – neporavnani zneski

31

Trg prihrankov (družbi AIB in EBS skupaj)

40

Vir: Dopolnilna predložitev iz marca 2014; tržni deleži veljajo za december 2013.

2.2   TEŽAVE DRUŽB AIB IN EBS

| (32) | Družba AIB je potrebovalo državno pomoč zaradi vpliva svetovne finančne krize ter čezmerne rasti družbe AIB, velike odvisnosti družbe od grosističnih virov financiranja, njene izpostavljenosti irskemu nepremičninskemu trgu in neustreznega obvladovanja tveganja. |
| --- | --- |

(32)

Družba AIB je potrebovalo državno pomoč zaradi vpliva svetovne finančne krize ter čezmerne rasti družbe AIB, velike odvisnosti družbe od grosističnih virov financiranja, njene izpostavljenosti irskemu nepremičninskemu trgu in neustreznega obvladovanja tveganja.

| (33) | V obdobju pred finančno krizo se je družba AIB odločila slediti doslej nezabeleženi rasti irskega gospodarstva in irskega nepremičninskega sektorja. Z absolutnega vidika so se posojila družbe AIB za nepremičnine in gradbeništvo med letoma 2002 in 2006 povečala za 336 %, izpostavljenost družbe temu sektorju pa se je z 19 % leta 2002 povečala na 36 % leta 2008. Ker je banka želela povečati svoj obseg in ni bila finančno omejena, se je izpostavila prevelikim tveganjem v smislu izpostavljenosti (tj. koncentracija v nepremičninskem in gradbenem sektorju), pa tudi v smislu vrst hipotekarnih posojil, ki jih je ponujala (tj. hipotekarna posojila s spremenljivo obrestno mero (21)). |
| --- | --- |

(33)

V obdobju pred finančno krizo se je družba AIB odločila slediti doslej nezabeleženi rasti irskega gospodarstva in irskega nepremičninskega sektorja. Z absolutnega vidika so se posojila družbe AIB za nepremičnine in gradbeništvo med letoma 2002 in 2006 povečala za 336 %, izpostavljenost družbe temu sektorju pa se je z 19 % leta 2002 povečala na 36 % leta 2008. Ker je banka želela povečati svoj obseg in ni bila finančno omejena, se je izpostavila prevelikim tveganjem v smislu izpostavljenosti (tj. koncentracija v nepremičninskem in gradbenem sektorju), pa tudi v smislu vrst hipotekarnih posojil, ki jih je ponujala (tj. hipotekarna posojila s spremenljivo obrestno mero (21)).

| (34) | S poslabšanjem na irskem nepremičninskem trgu, poznejšim znižanjem cen nepremičnin in upadanjem irskega gospodarstva po letu 2008 sta se močno poslabšala kakovost sredstev družbe AIB in njen portfelj posojil, zaradi česar se je zmanjšala kapitalska rezerva banke. |
| --- | --- |

(34)

S poslabšanjem na irskem nepremičninskem trgu, poznejšim znižanjem cen nepremičnin in upadanjem irskega gospodarstva po letu 2008 sta se močno poslabšala kakovost sredstev družbe AIB in njen portfelj posojil, zaradi česar se je zmanjšala kapitalska rezerva banke.

| (35) | Da bi banka zagotovila finančna sredstva za svojo hitro širitev, je svojo odvisnost od grosističnih virov financiranja s približno 35 % leta 2004 povečala na 42 % leta 2006, medtem ko se je razmerje med posojili in vlogami s 101 % leta 2002 povečalo na 157 % leta 2007. |
| --- | --- |

(35)

Da bi banka zagotovila finančna sredstva za svojo hitro širitev, je svojo odvisnost od grosističnih virov financiranja s približno 35 % leta 2004 povečala na 42 % leta 2006, medtem ko se je razmerje med posojili in vlogami s 101 % leta 2002 povečalo na 157 % leta 2007.

| (36) | Po finančnem zlomu družbe Lehman Brothers Holdings Inc. septembra 2008 so pretresi na svetovnih finančnih trgih omejili dostop družbi AIB do financiranja (kot tudi drugim irskim bankam) in vplivali na njeno zmožnost za nadaljevanje običajnega poslovanja. Zato je država v prvi fazi posredovala tako, da je zagotovila jamstva za financiranje. Zaradi višjih stroškov financiranja (tj. visokih cen vlog in provizij za jamstva) in znatnega znižanja temeljne obrestne mere Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) (22) so hipotekarna posojila banke s spremenljivo obrestno mero (približno 45 % portfelja hipotekarnih posojil družbe AIB leta 2011) privedla do znatnega znižanja neto obrestne marže (v nadaljnjem besedilu: NOM) banke. |
| --- | --- |

(36)

Po finančnem zlomu družbe Lehman Brothers Holdings Inc. septembra 2008 so pretresi na svetovnih finančnih trgih omejili dostop družbi AIB do financiranja (kot tudi drugim irskim bankam) in vplivali na njeno zmožnost za nadaljevanje običajnega poslovanja. Zato je država v prvi fazi posredovala tako, da je zagotovila jamstva za financiranje. Zaradi višjih stroškov financiranja (tj. visokih cen vlog in provizij za jamstva) in znatnega znižanja temeljne obrestne mere Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: ECB) (22) so hipotekarna posojila banke s spremenljivo obrestno mero (približno 45 % portfelja hipotekarnih posojil družbe AIB leta 2011) privedla do znatnega znižanja neto obrestne marže (v nadaljnjem besedilu: NOM) banke.

| (37) | Družba AIB se je zaradi bistvenega poslabšanja svojega finančnega položaja vključila v vse ukrepe pomoči, ki jih je irska država vzpostavila za zaščito finančne stabilnosti v državi. Poleg državnih jamstev je družba AIB prejela kapitalske injekcije države in bila upravičena do prenosa sredstev na irsko nacionalno agencijo za upravljanje sredstev (National Asset Management Agency – NAMA) (23), da bi uredila svojo bilanco stanja. |
| --- | --- |

(37)

Družba AIB se je zaradi bistvenega poslabšanja svojega finančnega položaja vključila v vse ukrepe pomoči, ki jih je irska država vzpostavila za zaščito finančne stabilnosti v državi. Poleg državnih jamstev je družba AIB prejela kapitalske injekcije države in bila upravičena do prenosa sredstev na irsko nacionalno agencijo za upravljanje sredstev (National Asset Management Agency – NAMA) (23), da bi uredila svojo bilanco stanja.

| (38) | Podobno je finančna kriza vplivala na finančni položaj družbe EBS, zlasti po strmem padcu vrednosti nepremičnin na Irskem. Pred to krizo je družba EBS v sektorju posojil za poslovne nepremičnine ustvarila znaten portfelj posojil. |
| --- | --- |

(38)

Podobno je finančna kriza vplivala na finančni položaj družbe EBS, zlasti po strmem padcu vrednosti nepremičnin na Irskem. Pred to krizo je družba EBS v sektorju posojil za poslovne nepremičnine ustvarila znaten portfelj posojil.

| (39) | Družba EBS je utrpela bistveno oslabitev sredstev v portfelju poslovnih in hipotekarnih posojil. Dostop družbe do financiranja se je postopno slabšal in bil nazadnje popolnoma ukinjen. Tako je morala družba EBS zaradi svojega ranljivega položaja zaprositi za pomoč v okviru državnih ukrepov pomoči. Potrebovala je jamstva za financiranje, prenose sredstev na agencijo NAMA in kapitalske injekcije. |
| --- | --- |

(39)

Družba EBS je utrpela bistveno oslabitev sredstev v portfelju poslovnih in hipotekarnih posojil. Dostop družbe do financiranja se je postopno slabšal in bil nazadnje popolnoma ukinjen. Tako je morala družba EBS zaradi svojega ranljivega položaja zaprositi za pomoč v okviru državnih ukrepov pomoči. Potrebovala je jamstva za financiranje, prenose sredstev na agencijo NAMA in kapitalske injekcije.

2.3   UKREPI POMOČI

| (40) | Država je morala zaradi težav, s katerimi sta se spopadali družbi AIB in EBS, zagotoviti znatno podporo vsaki od družb in banki (združenemu subjektu). |
| --- | --- |

(40)

Država je morala zaradi težav, s katerimi sta se spopadali družbi AIB in EBS, zagotoviti znatno podporo vsaki od družb in banki (združenemu subjektu).

| (41) | Družbama AIB in EBS so bila dodeljena jamstva za instrumente obveznosti v okviru sheme za finančno podporo kreditnim institucijam (v nadaljnjem besedilu: shema CIFS) (24) oziroma jamstvene sheme za upravičene obveznosti (v nadaljnjem besedilu: shema ELG) (25) in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki vključujejo prenos slabih sredstev na agencijo NAMA. |
| --- | --- |

(41)

Družbama AIB in EBS so bila dodeljena jamstva za instrumente obveznosti v okviru sheme za finančno podporo kreditnim institucijam (v nadaljnjem besedilu: shema CIFS) (24) oziroma jamstvene sheme za upravičene obveznosti (v nadaljnjem besedilu: shema ELG) (25) in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki vključujejo prenos slabih sredstev na agencijo NAMA.

| (42) | Poleg tega sta družbi AIB in EBS večkrat prejeli kapitalsko podporo (26). |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega sta družbi AIB in EBS večkrat prejeli kapitalsko podporo (26).

| (43) | Država jima je dodelila tudi jamstva za nujno likvidnostno pomoč, ki jo zagotovi irska centralna banka (Central Bank of Ireland). |
| --- | --- |

(43)

Država jima je dodelila tudi jamstva za nujno likvidnostno pomoč, ki jo zagotovi irska centralna banka (Central Bank of Ireland).

| (44) | Banka je še naprej uživala ugodnosti sheme ELG in je bila julija 2011 (27) dokapitalizirana na podlagi uporabe lastniškega kapitala, kapitalskega prispevka (28) in pogojnih kapitalskih zapisov. |
| --- | --- |

(44)

Banka je še naprej uživala ugodnosti sheme ELG in je bila julija 2011 (27) dokapitalizirana na podlagi uporabe lastniškega kapitala, kapitalskega prispevka (28) in pogojnih kapitalskih zapisov.

| (45) | Skupni ukrepi dokapitalizacije banke (vključno s preferenčnimi delnicami in instrumenti pogojnega kapitala) znašajo 20,775 milijarde EUR. Zaradi številnih kapitalskih injekcij ima irska država prek komisije nacionalnega rezervnega pokojninskega sklada (v nadaljnjem besedilu: NPRFC) v lasti 99,8 % navadnih delnic banke. |
| --- | --- |

(45)

Skupni ukrepi dokapitalizacije banke (vključno s preferenčnimi delnicami in instrumenti pogojnega kapitala) znašajo 20,775 milijarde EUR. Zaradi številnih kapitalskih injekcij ima irska država prek komisije nacionalnega rezervnega pokojninskega sklada (v nadaljnjem besedilu: NPRFC) v lasti 99,8 % navadnih delnic banke.

| (46) | NPRFC ima v lasti tudi preferenčne delnice v vrednosti 3,5 milijarde EUR, ki so bile prvotno vložene v družbo AIB leta 2009 in odobrene s Sklepom Komisije v zadevi N 241/2009 (29). Za odkup/nakup teh delnic se banka odloči po lastni presoji. Od maja 2014 (tj. pet let po kapitalski injekciji) se bo za te delnice uporabljalo 25-odstotno povišanje, pri čemer jih bo mogoče odkupiti po 125-odstotni valutni pariteti. |
| --- | --- |

(46)

NPRFC ima v lasti tudi preferenčne delnice v vrednosti 3,5 milijarde EUR, ki so bile prvotno vložene v družbo AIB leta 2009 in odobrene s Sklepom Komisije v zadevi N 241/2009 (29). Za odkup/nakup teh delnic se banka odloči po lastni presoji. Od maja 2014 (tj. pet let po kapitalski injekciji) se bo za te delnice uporabljalo 25-odstotno povišanje, pri čemer jih bo mogoče odkupiti po 125-odstotni valutni pariteti.

| (47) | Preglednica 3 je povzetek vseh ukrepov pomoči, ki je bila dodeljena družbama AIB in EBS ter banki (združenemu subjektu).

  Preglednica 3


  Pregled ukrepov pomoči, dodeljene družbama AIB in EBS ter banki (združenemu subjektu AIB in EBS)


  (odobreni zneski in dejansko dodeljeni zneski se v nekaterih primerih razlikujejo) | Vrsta ukrepa | Znesek
  (v mrd. EUR) | Nadomestilo za pomoč |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrepi v korist družbe AIB (kot samostojnega subjekta) |
| a | Jamstva v okviru sheme CIFS
  (znesek zajamčenih obveznosti) | do vključno 133 | v skladu s shemo CIFS |
| b | Jamstva v okviru sheme ELG
  (znesek zajamčenih obveznosti) | do vključno 62,5 | v skladu s shemo ELG |
| c | Ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva – prenosi na agencijo NAMA | 20,4

  (ocenjeni znesek pomoči = 1,6)
   (30) | n. r. – povprečni diskont je znašal približno 56 % |
| d | Dokapitalizacija v obliki preferenčnih delnic, maj 2009 | 3,5 | 8 % odobrenih plačil ali nadomestnih navadnih delnic |
| e | Dokapitalizacija v obliki novega lastniškega kapitala, december 2010 | 3,7 | |
| f | Državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč do drugega četrtletja 2011 | [5–15] (31) | |
| | | | |
| Ukrepi v korist družbe EBS |
| g | Jamstva v okviru sheme CIFS
  (znesek zajamčenih obveznosti) | do vključno 14,4 | v skladu s shemo CIFS |
| h | Jamstva v okviru sheme ELG
  (znesek zajamčenih obveznosti) | do vključno 8,0 | v skladu s shemo ELG |
| i | Ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva – prenosi na agencijo NAMA | 0,9

  (ocenjeni znesek pomoči = 0,1)
   (30) | n. r. – povprečni diskont je znašal približno 57 % |
| j | Dokapitalizacija v obliki posebnih investicijskih delnic, maj in december 2010 | 0,625 | Nadomesti se lahko z izplačilom dividend, če je dovolj razdeljivih rezerv |
| k | Dokapitalizacija z neposredno donacijo v obliki zadolžnic, december 2010 | 0,250 | Se ne nadomesti posebej |
| l | Državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč | [0–5] | |
| Ukrepi v korist banke (združeni subjekt) |
| m | Dokapitalizacija v obliki navadnih delnic („plasiranje“), julij 2011 | 5,0 | |
| n | Dokapitalizacija v obliki pogojnih kapitalskih zapisov, julij 2011 | 1,6 | Fiksna obvezna obrestna mera je 10 % odobrenih plačil |
| o | Dokapitalizacija v obliki kapitalskega prispevka, julij 2011 | 6,1 | Nična protivrednost |
| | | | |
| | Združena skupna dokapitalizacija (d + e + j + k + m + n + o) | 20,775 | |
| Vir: Irski organi in načrti prestrukturiranja družb AIB in EBS ter banke. |

(47)

Preglednica 3 je povzetek vseh ukrepov pomoči, ki je bila dodeljena družbama AIB in EBS ter banki (združenemu subjektu).

Preglednica 3

Pregled ukrepov pomoči, dodeljene družbama AIB in EBS ter banki (združenemu subjektu AIB in EBS)

(odobreni zneski in dejansko dodeljeni zneski se v nekaterih primerih razlikujejo)

Vrsta ukrepa

Znesek

(v mrd. EUR)

Nadomestilo za pomoč

Ukrepi v korist družbe AIB (kot samostojnega subjekta)

a

Jamstva v okviru sheme CIFS

(znesek zajamčenih obveznosti)

do vključno 133

v skladu s shemo CIFS

b

Jamstva v okviru sheme ELG

(znesek zajamčenih obveznosti)

do vključno 62,5

v skladu s shemo ELG

c

Ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva – prenosi na agencijo NAMA

20,4

(ocenjeni znesek pomoči = 1,6)
   (30)

n. r. – povprečni diskont je znašal približno 56 %

d

Dokapitalizacija v obliki preferenčnih delnic, maj 2009

3,5

8 % odobrenih plačil ali nadomestnih navadnih delnic

e

Dokapitalizacija v obliki novega lastniškega kapitala, december 2010

3,7

f

Državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč do drugega četrtletja 2011

[5–15] (31)

Ukrepi v korist družbe EBS

g

Jamstva v okviru sheme CIFS

(znesek zajamčenih obveznosti)

do vključno 14,4

v skladu s shemo CIFS

h

Jamstva v okviru sheme ELG

(znesek zajamčenih obveznosti)

do vključno 8,0

v skladu s shemo ELG

i

Ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva – prenosi na agencijo NAMA

0,9

(ocenjeni znesek pomoči = 0,1)
   (30)

n. r. – povprečni diskont je znašal približno 57 %

j

Dokapitalizacija v obliki posebnih investicijskih delnic, maj in december 2010

0,625

Nadomesti se lahko z izplačilom dividend, če je dovolj razdeljivih rezerv

k

Dokapitalizacija z neposredno donacijo v obliki zadolžnic, december 2010

0,250

Se ne nadomesti posebej

l

Državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč

[0–5]

Ukrepi v korist banke (združeni subjekt)

m

Dokapitalizacija v obliki navadnih delnic („plasiranje“), julij 2011

5,0

n

Dokapitalizacija v obliki pogojnih kapitalskih zapisov, julij 2011

1,6

Fiksna obvezna obrestna mera je 10 % odobrenih plačil

o

Dokapitalizacija v obliki kapitalskega prispevka, julij 2011

6,1

Nična protivrednost

Združena skupna dokapitalizacija (d + e + j + k + m + n + o)

20,775

Vir: Irski organi in načrti prestrukturiranja družb AIB in EBS ter banke.

2.4   POSAMEZNI NAČRTI PRESTRUKTURIRANJA

| (48) | Irski organi so novembra 2009 predložili prvi načrt prestrukturiranja družbe AIB, v katerem so bili opredeljeni prvi predlogi za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja družbe AIB. Irska je maja 2010 predložila posodobljeno različico načrta, v katerem so bile med drugim predvidene nadaljnje prodaje (hčerinskih družb družbe AIB na Poljskem, v Združenem kraljestvu in ZDA), da bi se izpolnile nove minimalne regulativne kapitalske zahteve, ki jih je finančni regulator napovedal v okviru ukrepa PCAR marca 2010. |
| --- | --- |

(48)

Irski organi so novembra 2009 predložili prvi načrt prestrukturiranja družbe AIB, v katerem so bili opredeljeni prvi predlogi za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja družbe AIB. Irska je maja 2010 predložila posodobljeno različico načrta, v katerem so bile med drugim predvidene nadaljnje prodaje (hčerinskih družb družbe AIB na Poljskem, v Združenem kraljestvu in ZDA), da bi se izpolnile nove minimalne regulativne kapitalske zahteve, ki jih je finančni regulator napovedal v okviru ukrepa PCAR marca 2010.

| (49) | V načrtu prestrukturiranja družbe EBS, ki je bil predložen 31. maja 2010, je bilo predvideno notranje prestrukturiranje družbe za zagotovitev uspešnega poslovanja skupaj s hitro prodajo tretji osebi. V skladu z navedenim načrtom bi družba EBS prenehala opravljati dejavnosti posojil za poslovne nepremičnine ter bi se začela ukvarjati z varčevanjem za prebivalstvo in hipotekarnim bančništvom. Družba EBS bi zmanjšala svojo odvisnost od (kratkoročnih) grosističnih virov financiranja in bi se osredotočila na vloge prebivalstva. |
| --- | --- |

(49)

V načrtu prestrukturiranja družbe EBS, ki je bil predložen 31. maja 2010, je bilo predvideno notranje prestrukturiranje družbe za zagotovitev uspešnega poslovanja skupaj s hitro prodajo tretji osebi. V skladu z navedenim načrtom bi družba EBS prenehala opravljati dejavnosti posojil za poslovne nepremičnine ter bi se začela ukvarjati z varčevanjem za prebivalstvo in hipotekarnim bančništvom. Družba EBS bi zmanjšala svojo odvisnost od (kratkoročnih) grosističnih virov financiranja in bi se osredotočila na vloge prebivalstva.

2.5   UKREPI PRESTRUKTURIRANJA, KI JIH BANKA (ZDRUŽENI DRUŽBI AIB IN EBS) ŽE IZVAJA

| (50) | Da bi banka dosegla cilje dolgoročnega uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in delitve bremena, je že pred predložitvijo končne različice načrta prestrukturiranja izvedla številne ukrepe prestrukturiranja. Ti ukrepi vključujejo odprodajo dejavnosti, zmanjšanje finančnega vzvoda premoženja, ukrepe upravljanja obveznosti (32) in ukrepe za znižanje stroškov, kot je navedeno v nadaljevanju (33):






  — | odprodaja dejavnosti, s katero je bilo ustvarjene 3,3 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda:






  September 2010 | Prodaja družbe Goodbody Stockbrokers |
| --- | --- | --- | --- |
| November 2010 | Prodaja 23,9-odstotnega deleža družbe M&T Corporation |
| Februar 2011 | Prenos vlog banke Anglo Irish Bank v vrednosti 9 milijard EUR na družbo AIB |
| April 2011 | Prodaja 70,36-odstotnega deleža poljske banke BZWBK |
| April 2011 | Prodaja 50,00-odstotnega deleža upravljanja sredstev poljske banke BZWBK |
| Maj 2011 | Prodaja 49,99-odstotnega deleža banke Bulgarian American Credit Bank |
| Avgust 2011 | Prodaja mednarodnih finančnih storitev družbe AIB |
| Avgust 2011 | Prodaja sklada družbe AIB v Jerseyju |
| Januar 2012 | Družba AIB napove svojo odločitev o ukinitvi skupne družbe z družbo Aviva Life Holdings Ireland Ltd |
| April 2012 | Družba AIB napove svojo odločitev o prenehanju opravljanja dejavnosti na Otoku Man in v Jerseyju |
| April 2012 | Prodaja družbe AIB Baltics |
| Junij 2012 | Prodaja upravljavcev naložb družbe AIB |
| Avgust 2012 | Prodaja pravic do sredstev nepremičnin na Poljskem |

(50)

Da bi banka dosegla cilje dolgoročnega uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in delitve bremena, je že pred predložitvijo končne različice načrta prestrukturiranja izvedla številne ukrepe prestrukturiranja. Ti ukrepi vključujejo odprodajo dejavnosti, zmanjšanje finančnega vzvoda premoženja, ukrepe upravljanja obveznosti (32) in ukrepe za znižanje stroškov, kot je navedeno v nadaljevanju (33):

—

odprodaja dejavnosti, s katero je bilo ustvarjene 3,3 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda:

September 2010

Prodaja družbe Goodbody Stockbrokers

November 2010

Prodaja 23,9-odstotnega deleža družbe M&T Corporation

Februar 2011

Prenos vlog banke Anglo Irish Bank v vrednosti 9 milijard EUR na družbo AIB

April 2011

Prodaja 70,36-odstotnega deleža poljske banke BZWBK

April 2011

Prodaja 50,00-odstotnega deleža upravljanja sredstev poljske banke BZWBK

Maj 2011

Prodaja 49,99-odstotnega deleža banke Bulgarian American Credit Bank

Avgust 2011

Prodaja mednarodnih finančnih storitev družbe AIB

Avgust 2011

Prodaja sklada družbe AIB v Jerseyju

Januar 2012

Družba AIB napove svojo odločitev o ukinitvi skupne družbe z družbo Aviva Life Holdings Ireland Ltd

April 2012

Družba AIB napove svojo odločitev o prenehanju opravljanja dejavnosti na Otoku Man in v Jerseyju

April 2012

Prodaja družbe AIB Baltics

Junij 2012

Prodaja upravljavcev naložb družbe AIB

Avgust 2012

Prodaja pravic do sredstev nepremičnin na Poljskem

| — | prenos sredstev v višini 21,3 milijarde EUR na agencijo NAMA, |
| --- | --- |

—

prenos sredstev v višini 21,3 milijarde EUR na agencijo NAMA,

| — | zmanjšanje finančnega vzvoda premoženja na podlag ukrepa PLAR iz leta 2011 za 20,5 milijarde EUR (skupaj), |
| --- | --- |

—

zmanjšanje finančnega vzvoda premoženja na podlag ukrepa PLAR iz leta 2011 za 20,5 milijarde EUR (skupaj),

| — | ukrepi upravljanja obveznosti/ponovni odkup dolga, izvedeni leta 2009, 2010 oziroma 2011, so prispevali 5,4 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda:






  Junij 2009 | Ponovni odkup hibridnega kapitala prvega reda + 1,1 milijarde EUR kapitalskega prispevka |
| --- | --- | --- |
| Marec 2010 | Ponovni odkup obveznic drugega reda + 0,4 milijarde EUR kapitalskega prispevka |
| Januar 2011 | Ponovni odkup obveznic drugega reda + 1,5 milijarde EUR kapitalskega prispevka |
| Julij 2011 | Ponovni odkup obveznic prvega in drugega reda + 2,1 milijarde EUR kapitalskega prispevka |
| Junij 2010–februar 2011 | Več ponovnih odkupov obveznic prvega in drugega reda družbe EBS + 0,3 milijarde EUR kapitalskega prispevka |

—

ukrepi upravljanja obveznosti/ponovni odkup dolga, izvedeni leta 2009, 2010 oziroma 2011, so prispevali 5,4 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda:

Junij 2009

Ponovni odkup hibridnega kapitala prvega reda + 1,1 milijarde EUR kapitalskega prispevka

Marec 2010

Ponovni odkup obveznic drugega reda + 0,4 milijarde EUR kapitalskega prispevka

Januar 2011

Ponovni odkup obveznic drugega reda + 1,5 milijarde EUR kapitalskega prispevka

Julij 2011

Ponovni odkup obveznic prvega in drugega reda + 2,1 milijarde EUR kapitalskega prispevka

Junij 2010–februar 2011

Več ponovnih odkupov obveznic prvega in drugega reda družbe EBS + 0,3 milijarde EUR kapitalskega prispevka

| — | zaprtja podružnic (68 na Irskem, zaprtje 22 poslovalnic družbe EBS, 22 podružnic družbe AIB v Združenem kraljestvu), |
| --- | --- |

—

zaprtja podružnic (68 na Irskem, zaprtje 22 poslovalnic družbe EBS, 22 podružnic družbe AIB v Združenem kraljestvu),

| — | program zgodnje upokojitve in prostovoljne odpovedi: dne 31. decembra 2013 se je EPDČ (34) zmanjšal že za +/– 2 877, pri čemer so predvidene nadaljnje odpovedi, |
| --- | --- |

—

program zgodnje upokojitve in prostovoljne odpovedi: dne 31. decembra 2013 se je EPDČ (34) zmanjšal že za +/– 2 877, pri čemer so predvidene nadaljnje odpovedi,

| — | popolna zamenjava položajev v odboru in višjem vodstvu (v primerjavi s profilom pred septembrom 2008), |
| --- | --- |

—

popolna zamenjava položajev v odboru in višjem vodstvu (v primerjavi s profilom pred septembrom 2008),

| — | preusmeritev dejavnosti na Irskem, tako da se bodo opravljale bančne storitve za prebivalstvo in poslovne bančne storitve. |
| --- | --- |

—

preusmeritev dejavnosti na Irskem, tako da se bodo opravljale bančne storitve za prebivalstvo in poslovne bančne storitve.

2.6   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA BANKE (ZDRUŽENI DRUŽBI AIB IN EBS)

| (51) | Irski organi so 28. septembra 2012 predložili načrt prestrukturiranja banke, ki je zajemal obdobje 2012–2015. Irski organi so ta načrt večkrat spremenili in dopolnili, zato je bilo obdobje prestrukturiranja sčasoma spremenjeno, tako da je zajemalo obdobje 2014–2017. |
| --- | --- |

(51)

Irski organi so 28. septembra 2012 predložili načrt prestrukturiranja banke, ki je zajemal obdobje 2012–2015. Irski organi so ta načrt večkrat spremenili in dopolnili, zato je bilo obdobje prestrukturiranja sčasoma spremenjeno, tako da je zajemalo obdobje 2014–2017.

| (52) | Da bi irski organi dokazali zmožnost banke za doseganje dolgoročnega uspešnega poslovanja, so predložili osnovni scenarij, alternativni osnovni scenarij na podlagi preudarnejših predpostavk in neugoden scenarij. |
| --- | --- |

(52)

Da bi irski organi dokazali zmožnost banke za doseganje dolgoročnega uspešnega poslovanja, so predložili osnovni scenarij, alternativni osnovni scenarij na podlagi preudarnejših predpostavk in neugoden scenarij.

| (53) | Banka namerava do konca obdobja prestrukturiranja ponovno poslovati kot trdna, dobičkonosna in dobro financirana institucija s trdnimi količniki kapitalske ustreznosti in bolj tradicionalnim poslovnim modelom. V načrtu je določena poslovna strategija, v skladu s katero naj bi banka poslovala kot manjša univerzalna banka, ki opravlja storitve predvsem na Irskem, in ne kot mednarodna skupina za različne finančne storitve, kar je bila v obdobju pred krizo. Struktura poslovanja banke temelji na treh glavnih komponentah – osrednji domači banki, družbi AIB UK (dejavnosti v Združenem kraljestvu, ki vključujejo dejavnosti v Veliki Britaniji in Severni Irski) in skupini za finančne rešitve, ustanovljeni leta 2012. |
| --- | --- |

(53)

Banka namerava do konca obdobja prestrukturiranja ponovno poslovati kot trdna, dobičkonosna in dobro financirana institucija s trdnimi količniki kapitalske ustreznosti in bolj tradicionalnim poslovnim modelom. V načrtu je določena poslovna strategija, v skladu s katero naj bi banka poslovala kot manjša univerzalna banka, ki opravlja storitve predvsem na Irskem, in ne kot mednarodna skupina za različne finančne storitve, kar je bila v obdobju pred krizo. Struktura poslovanja banke temelji na treh glavnih komponentah – osrednji domači banki, družbi AIB UK (dejavnosti v Združenem kraljestvu, ki vključujejo dejavnosti v Veliki Britaniji in Severni Irski) in skupini za finančne rešitve, ustanovljeni leta 2012.

| (54) | Glavni ukrepi banke za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja so:






  (a) | preoblikovanje banke v manjšo banko z izboljšanim profilom financiranja, ki opravlja storitve predvsem na Irskem; |
| --- | --- | --- |

(54)

Glavni ukrepi banke za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja so:

(a)

preoblikovanje banke v manjšo banko z izboljšanim profilom financiranja, ki opravlja storitve predvsem na Irskem;

| (b) | izboljšanje stopenj dobičkonosnosti s povišanjem neto obrestnih marž, ukrepi za znižanje stroškov in znatnim znižanjem stroškov oslabitve; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje stopenj dobičkonosnosti s povišanjem neto obrestnih marž, ukrepi za znižanje stroškov in znatnim znižanjem stroškov oslabitve;

| (c) | znatna kapitalska rezerva. |
| --- | --- |

(c)

znatna kapitalska rezerva.

2.6.1   Osnovni scenarij

2.6.1.1   Makroekonomske predpostavke in ključne finančne napovedi

| (55) | V osnovnem scenariju je predvideno, da se bo bruto domači proizvod (BDP) na Irskem leta 2014 povečal za 2,2 %, v letih 2015, 2016 in 2017 pa se bo večal še hitreje, in sicer za 2,8 %, 3,2 % oziroma 3,2 %. BDP v Združenem kraljestvu se bo predvidoma povečal za 1,9 % leta 2014, 2,1 % leta 2015, 2,5 % leta 2016 in 2,5 % leta 2017. |
| --- | --- |

(55)

V osnovnem scenariju je predvideno, da se bo bruto domači proizvod (BDP) na Irskem leta 2014 povečal za 2,2 %, v letih 2015, 2016 in 2017 pa se bo večal še hitreje, in sicer za 2,8 %, 3,2 % oziroma 3,2 %. BDP v Združenem kraljestvu se bo predvidoma povečal za 1,9 % leta 2014, 2,1 % leta 2015, 2,5 % leta 2016 in 2,5 % leta 2017.

| (56) | Zaposlenost se bo v obdobju prestrukturiranja predvidoma izboljševala, pri čemer je pričakovana stopnja rasti 0,8 % za leto 2014, 1,5 % za leto 2015, 2 % za leto 2016 in 2 % za leto 2017. |
| --- | --- |

(56)

Zaposlenost se bo v obdobju prestrukturiranja predvidoma izboljševala, pri čemer je pričakovana stopnja rasti 0,8 % za leto 2014, 1,5 % za leto 2015, 2 % za leto 2016 in 2 % za leto 2017.

| (57) | Pričakovati je, da se bodo izboljšale zelo oslabljene stopnje dejavnosti v stanovanjskem in gradbenem sektorju. Cene stanovanj se bodo predvidoma povišale za 3 % leta 2014, 3 % leta 2015, 2,5 % leta 2016 in 2,5 % leta 2017. |
| --- | --- |

(57)

Pričakovati je, da se bodo izboljšale zelo oslabljene stopnje dejavnosti v stanovanjskem in gradbenem sektorju. Cene stanovanj se bodo predvidoma povišale za 3 % leta 2014, 3 % leta 2015, 2,5 % leta 2016 in 2,5 % leta 2017.

| (58) | Na podlagi načrta prestrukturiranja banke so bile v okviru osnovnega scenarija oblikovane naslednje finančne napovedi:

  Preglednica 4


  Finančni rezultati in finančne napovedi banke v okviru osnovnega scenarija












  Ključni finančni kazalniki | Dejansko stanje leta
  2012 | Dejansko stanje leta
  2013 | Načrt za leto
  2014 | Načrt za leto
  2015 | Načrt za leto
  2016 | Načrt za leto
  2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapital in tveganju prilagojena sredstva |
| — | Delež temeljnega kapitala prvega reda (CT1) ali delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (CET1) (%) |

(58)

Na podlagi načrta prestrukturiranja banke so bile v okviru osnovnega scenarija oblikovane naslednje finančne napovedi:

Preglednica 4

Finančni rezultati in finančne napovedi banke v okviru osnovnega scenarija

Ključni finančni kazalniki

Dejansko stanje leta

2012

Dejansko stanje leta

2013

Načrt za leto

2014

Načrt za leto

2015

Načrt za leto

2016

Načrt za leto

2017

—   Kapital in tveganju prilagojena sredstva

—

Delež temeljnega kapitala prvega reda (CT1) ali delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (CET1) (%)

15,2 %

14,3 %

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

| — | Kapitalska rezerva (v mio. EUR) v primerjavi z 8 % CT1/CET1 |
| --- | --- |

—

Kapitalska rezerva (v mio. EUR) v primerjavi z 8 % CT1/CET1

5 133

3 934

[0–5 000]

[5 000–10 000]

[5 000–10 000]

[5 000–10 000]

| — | Tveganju prilagojena sredstva (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Tveganju prilagojena sredstva (v mio. EUR)

71 417

62 395

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

—   Dobičkonosnost

| — | Neto obrestna marža – razen jamstev za upravičene obveznosti (%) |
| --- | --- |

—

Neto obrestna marža – razen jamstev za upravičene obveznosti (%)

1,22 %

1,37 %

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

| — | Razmerje med stroški in prihodki |
| --- | --- |

—

Razmerje med stroški in prihodki

123 %

77 %

[60–70 %]

[50–60 %]

[45–55 %]

[45–55 %]

| — | Dobiček po obdavčitvi (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Dobiček po obdavčitvi (v mio. EUR)

(3 557)

(1 597)

[0–750]

[0–750]

[250–1 250]

[250–1 250]

| — | Donosnost lastniškega kapitala (35) |
| --- | --- |

—

Donosnost lastniškega kapitala (35)

– 37,0 %

– 21,5 %

[0,5–10 %]

[0,5–10 %]

[5–15 %]

[5–15 %]

—   Financiranje

| — | Razmerje med posojili in vlogami |
| --- | --- |

—

Razmerje med posojili in vlogami

115 %

100 %

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

| — | Odvisnost ECB (delež vseh obveznosti (36)) |
| --- | --- |

—

Odvisnost ECB (delež vseh obveznosti (36))

20 %

12 %

[10–20 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

—   Drugo

| — | Bruto posojila in predujmi strankam (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Bruto posojila in predujmi strankam (v mio. EUR)

89 872

82 851

[70 000–80 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

| — | Skupno premoženje (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Skupno premoženje (v mio. EUR)

122 501

117 734

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

| — | EPDČ (število) |
| --- | --- |

—

EPDČ (število)

13 429

11 431

[10 000–15 000]

[8 000–13 000]

[8 000–13 000]

[8 000–13 000]

Vir: Načrt prestrukturiranja banke in dopolnilna predložitev z dne 10. januarja 2014, letno poročilo družbe AIB za leto 2013.

2.6.1.2   Glavni ukrepi banke za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja

(i)   Manjša banka z izboljšanim profilom financiranja, osredotočena na domači trg

| (59) | Cilj banke je s pomembnim zmanjšanjem finančnega vzvoda netemeljnega premoženja (37) postati bistveno manjša institucija v primerjavi z obdobjem pred finančno krizo. Banka je že dosegla bistveno zmanjšanje finančnega vzvoda s prodajo več svojih družb, zmanjšanjem finančnega vzvoda premoženja in prenosom premoženja, povezanega z lastniškim kapitalom z visokim tveganjem, na agencijo NAMA (21,3 milijarde EUR), kar ji je omogočilo znatno zmanjšanje svoje bilance stanja. Skupno premoženje skupine AIB se je s 136,7 milijarde EUR ob koncu leta 2011 zmanjšalo na 117,7 milijarde EUR 31. decembra 2013 (14-odstotno zmanjšanje) (38). |
| --- | --- |

(59)

Cilj banke je s pomembnim zmanjšanjem finančnega vzvoda netemeljnega premoženja (37) postati bistveno manjša institucija v primerjavi z obdobjem pred finančno krizo. Banka je že dosegla bistveno zmanjšanje finančnega vzvoda s prodajo več svojih družb, zmanjšanjem finančnega vzvoda premoženja in prenosom premoženja, povezanega z lastniškim kapitalom z visokim tveganjem, na agencijo NAMA (21,3 milijarde EUR), kar ji je omogočilo znatno zmanjšanje svoje bilance stanja. Skupno premoženje skupine AIB se je s 136,7 milijarde EUR ob koncu leta 2011 zmanjšalo na 117,7 milijarde EUR 31. decembra 2013 (14-odstotno zmanjšanje) (38).

| (60) | Ta pomemben program zmanjšanja finančnega vzvoda/zmanjšanja števila zaposlenih, ki ga izvaja banka, je skupaj z vse večjo zbirko vlog strank (od leta 2011) prispeval k izboljšanju profila financiranja banke. Delež vlog strank glede na vse vire sredstev (tj. vse obveznosti (39)) se je z 49,7 % konec leta 2011 povečal na 61,2 % konec leta 2013, razmerje med posojili in vlogami pa se je s 138 % konec leta 2011 zmanjšalo na 100 % 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(60)

Ta pomemben program zmanjšanja finančnega vzvoda/zmanjšanja števila zaposlenih, ki ga izvaja banka, je skupaj z vse večjo zbirko vlog strank (od leta 2011) prispeval k izboljšanju profila financiranja banke. Delež vlog strank glede na vse vire sredstev (tj. vse obveznosti (39)) se je z 49,7 % konec leta 2011 povečal na 61,2 % konec leta 2013, razmerje med posojili in vlogami pa se je s 138 % konec leta 2011 zmanjšalo na 100 % 31. decembra 2013.

| (61) | Banka namerava v obdobju prestrukturiranja dodatno povečati delež vlog strank glede na vse vire svojih sredstev (tj. vse obveznosti), medtem ko se bo delež financiranja ECB v obdobju iz načrta prestrukturiranja predvidoma bistveno zmanjšal, in sicer z 20 % leta 2012 na [< 10 %] leta 2017 (tj. zmanjšanje za 15–25 milijard EUR), zaradi načrtovanega manjšega obsega posojil (40), odkupa obveznic agencije NAMA (41) in večjega števila vlog bank. |
| --- | --- |

(61)

Banka namerava v obdobju prestrukturiranja dodatno povečati delež vlog strank glede na vse vire svojih sredstev (tj. vse obveznosti), medtem ko se bo delež financiranja ECB v obdobju iz načrta prestrukturiranja predvidoma bistveno zmanjšal, in sicer z 20 % leta 2012 na [< 10 %] leta 2017 (tj. zmanjšanje za 15–25 milijard EUR), zaradi načrtovanega manjšega obsega posojil (40), odkupa obveznic agencije NAMA (41) in večjega števila vlog bank.

| (62) | Banka postopno ponovno pridobiva dostop do veleprodajnega trga. Januarja in septembra 2013 je banka izdala dve hipotekarni bančni obveznici, pri čemer je vrednost vsake znašala 500 milijonov EUR. Banka je oktobra 2013 uvedla listinjenje kartic za najem kredita za znesek 500 milijonov EUR, ki je bilo prvo takšno listinjenje, ki ga je kdaj koli uvedla irska banka. Novembra 2013 je banki uspelo poravnati 500 milijonov EUR v celoti nezavarovanega triletnega dolga. To je bil prvi nezajamčen prenos dolga banke od leta 2009. Banka je marca 2014 izdala sedemletno zavarovano obveznico v obliki s premoženjem kritih vrednostnih papirjev v vrednosti 500 milijonov EUR. To je referenčna javna obveznica v obliki s premoženjem kritih vrednostnih papirjev z najdaljšim rokom doslej, ki jo je družba AIB izdala od leta 2007. |
| --- | --- |

(62)

Banka postopno ponovno pridobiva dostop do veleprodajnega trga. Januarja in septembra 2013 je banka izdala dve hipotekarni bančni obveznici, pri čemer je vrednost vsake znašala 500 milijonov EUR. Banka je oktobra 2013 uvedla listinjenje kartic za najem kredita za znesek 500 milijonov EUR, ki je bilo prvo takšno listinjenje, ki ga je kdaj koli uvedla irska banka. Novembra 2013 je banki uspelo poravnati 500 milijonov EUR v celoti nezavarovanega triletnega dolga. To je bil prvi nezajamčen prenos dolga banke od leta 2009. Banka je marca 2014 izdala sedemletno zavarovano obveznico v obliki s premoženjem kritih vrednostnih papirjev v vrednosti 500 milijonov EUR. To je referenčna javna obveznica v obliki s premoženjem kritih vrednostnih papirjev z najdaljšim rokom doslej, ki jo je družba AIB izdala od leta 2007.

| (63) | Kar zadeva predvidene količnike likvidnosti, banka ob upoštevanju trenutno razpoložljivih informacij o sestavi količnika likvidnostnega kritja, ki je na ravni Evropske unije še vedno v fazi posvetovanja (42), napoveduje, da bo količnik likvidnostnega kritja v obdobju prestrukturiranja znatno presegel minimalne zahteve (glej Preglednica 5: Količniki likvidnosti banke).

  Preglednica 5


  Količniki likvidnosti banke










  (v %) |
| --- | --- |
| Količniki likvidnosti | Načrt za leto
  2014 | Načrt za leto
  2015 | Načrt za leto
  2016 | Načrt za leto
  2017 |
| Količnik likvidnostnega kritja | [75–150] | [75–170] | [75–170] | [75–170] |
| Minimalni količnik likvidnostnega kritja iz Uredbe (EU) št. 575/2013 | | 60 | 70 | 80 |
| Količnik neto stabilnih virov financiranja | [70–120] | [70–120] | [70–120] | [70–120] |
| Vir: Načrt prestrukturiranja banke. |

(63)

Kar zadeva predvidene količnike likvidnosti, banka ob upoštevanju trenutno razpoložljivih informacij o sestavi količnika likvidnostnega kritja, ki je na ravni Evropske unije še vedno v fazi posvetovanja (42), napoveduje, da bo količnik likvidnostnega kritja v obdobju prestrukturiranja znatno presegel minimalne zahteve (glej Preglednica 5: Količniki likvidnosti banke).

Preglednica 5

Količniki likvidnosti banke

(v %)

Količniki likvidnosti

Načrt za leto

2014

Načrt za leto

2015

Načrt za leto

2016

Načrt za leto

2017

Količnik likvidnostnega kritja

[75–150]

[75–170]

[75–170]

[75–170]

Minimalni količnik likvidnostnega kritja iz Uredbe (EU) št. 575/2013

60

70

80

Količnik neto stabilnih virov financiranja

[70–120]

[70–120]

[70–120]

[70–120]

Vir: Načrt prestrukturiranja banke.

(ii)   Izboljšana stopnja dobičkonosnosti

| (64) | Banka načrtuje, da bo leta 2014 ponovno postala dobičkonosna, pri čemer napoveduje dobiček po obdavčitvi v znesku [0–750] milijonov EUR, leta 2017 pa bo znašal [250–1 250] milijonov EUR. Donosnost lastniškega kapitala bo leta 2014 predvidoma [0,5–10-odstotna], leta 2017 pa [5–15-odstotna], kar bo doseženo na način, opisan v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(64)

Banka načrtuje, da bo leta 2014 ponovno postala dobičkonosna, pri čemer napoveduje dobiček po obdavčitvi v znesku [0–750] milijonov EUR, leta 2017 pa bo znašal [250–1 250] milijonov EUR. Donosnost lastniškega kapitala bo leta 2014 predvidoma [0,5–10-odstotna], leta 2017 pa [5–15-odstotna], kar bo doseženo na način, opisan v nadaljevanju.

| (65) | V načrtu prestrukturiranja so določeni številni ukrepi za izboljšanje neto obrestne marže, razen stroškov jamstev za upravičene obveznosti, in sicer z 1,22 % leta 2012 na [1,5–2,25 %] leta 2017. Ti ukrepi vključujejo nova posojila v višini [20–30] milijard EUR v obdobju 2014–2017 z višjimi obrestnimi merami, dodatno izboljšanje cen posojil v preteklem portfelju (43) in dodatno znižanje stroškov depozitnih produktov do leta 2015 (glej preglednico 6). Poleg tega se bo delež sredstev banke z nizkim donosom (tj. hipotekarna posojila s spremenljivo obrestno mero in obveznice agencije NAMA) v primerjavi s skupnimi sredstvi v obdobju prestrukturiranja predvidoma zmanjšal z [20–30 %] leta 2014 na [10–20 %] leta 2017, in sicer zaradi odkupa obveznic agencije NAMA ter amortizacije portfelja hipotekarnih posojil s spremenljivo obrestno mero, v zvezi s katerim niso načrtovana nobena nova posojila.

  Preglednica 6


  Razvoj povprečnih donosov sredstev in obveznosti glede na napovedi banke











  (v %) |
| --- | --- |
| Povprečen donos | Dejansko stanje leta
  2013 | Načrt za leto
  2014 | Načrt za leto
  2015 | Načrt za leto
  2016 | Načrt za leto
  2017 |
| Povprečen donos – nova posojila | [3–7] | [3–7] | [3–7] | [3–7 | [3–7] |
| Povprečen donos – posojila v preteklem portfelju | [2–5] | [2–5] | [2–5] | [2–5] | [2–5] |
| Povprečen donos –vsa posojila | 2,74 | [2–6] | [2–6] | [2–6] | [2–6] |
| Povprečen donos – vloge

  (vključno s tekočimi računi) | – 1,54 | [– 0,5 do – 2,5] | [– 0,5 do – 2,5] | [– 0,5 do – 2,5] | [– 0,5 do – 2,5] |
| Vir: Načrt prestrukturiranja banke in dopolnilna predložitev z dne 20. marca 2014. |

(65)

V načrtu prestrukturiranja so določeni številni ukrepi za izboljšanje neto obrestne marže, razen stroškov jamstev za upravičene obveznosti, in sicer z 1,22 % leta 2012 na [1,5–2,25 %] leta 2017. Ti ukrepi vključujejo nova posojila v višini [20–30] milijard EUR v obdobju 2014–2017 z višjimi obrestnimi merami, dodatno izboljšanje cen posojil v preteklem portfelju (43) in dodatno znižanje stroškov depozitnih produktov do leta 2015 (glej preglednico 6). Poleg tega se bo delež sredstev banke z nizkim donosom (tj. hipotekarna posojila s spremenljivo obrestno mero in obveznice agencije NAMA) v primerjavi s skupnimi sredstvi v obdobju prestrukturiranja predvidoma zmanjšal z [20–30 %] leta 2014 na [10–20 %] leta 2017, in sicer zaradi odkupa obveznic agencije NAMA ter amortizacije portfelja hipotekarnih posojil s spremenljivo obrestno mero, v zvezi s katerim niso načrtovana nobena nova posojila.

Preglednica 6

Razvoj povprečnih donosov sredstev in obveznosti glede na napovedi banke

(v %)

Povprečen donos

Dejansko stanje leta

2013

Načrt za leto

2014

Načrt za leto

2015

Načrt za leto

2016

Načrt za leto

2017

Povprečen donos – nova posojila

[3–7]

[3–7]

[3–7]

[3–7

[3–7]

Povprečen donos – posojila v preteklem portfelju

[2–5]

[2–5]

[2–5]

[2–5]

[2–5]

Povprečen donos –vsa posojila

2,74

[2–6]

[2–6]

[2–6]

[2–6]

Povprečen donos – vloge

(vključno s tekočimi računi)

– 1,54

[– 0,5 do – 2,5]

[– 0,5 do – 2,5]

[– 0,5 do – 2,5]

[– 0,5 do – 2,5]

Vir: Načrt prestrukturiranja banke in dopolnilna predložitev z dne 20. marca 2014.

| (66) | S prekinitvijo sheme ELG 28. marca 2013 se bo po stroških ELG izboljšala neto obrestna marža, saj se bodo zmanjšale provizije za jamstva, ki jih je treba plačati državi. Leta 2012 so te provizije znašale 0,4 milijarde EUR, leta 2017 pa bodo predvidoma znašale le 8 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(66)

S prekinitvijo sheme ELG 28. marca 2013 se bo po stroških ELG izboljšala neto obrestna marža, saj se bodo zmanjšale provizije za jamstva, ki jih je treba plačati državi. Leta 2012 so te provizije znašale 0,4 milijarde EUR, leta 2017 pa bodo predvidoma znašale le 8 milijonov EUR.

| (67) | Da bi banka dosegla trajnostne poslovne prihodke pred rezervacijami, namerava dodatno znižati svoje operativne stroške, in sicer z 1,8 milijarde EUR leta 2012 na [1,0–1,5] milijarde EUR leta 2015 in na [1,0–1,5] milijarde leta 2017. Dve glavni pobudi, ki podpirata to načrtovano znižanje sta program zgodnje upokojitve in prostovoljne odpovedi ter pregled plačil in ugodnosti, napovedan leta 2012. V zvezi s tem namerava banka zmanjšati število svojega osebja za [20–40] % do leta 2015 oziroma [20–40] % do leta 2017 glede na ravni iz leta 2012, kar skupaj pomeni [2 000–5 000] manj zaposlenih. |
| --- | --- |

(67)

Da bi banka dosegla trajnostne poslovne prihodke pred rezervacijami, namerava dodatno znižati svoje operativne stroške, in sicer z 1,8 milijarde EUR leta 2012 na [1,0–1,5] milijarde EUR leta 2015 in na [1,0–1,5] milijarde leta 2017. Dve glavni pobudi, ki podpirata to načrtovano znižanje sta program zgodnje upokojitve in prostovoljne odpovedi ter pregled plačil in ugodnosti, napovedan leta 2012. V zvezi s tem namerava banka zmanjšati število svojega osebja za [20–40] % do leta 2015 oziroma [20–40] % do leta 2017 glede na ravni iz leta 2012, kar skupaj pomeni [2 000–5 000] manj zaposlenih.

| (68) | Nazadnje, banka v zvezi s poslovnimi prihodki po rezervacijah in pred izrednimi stroški načrtuje bistveno znižanje stroškov oslabitve posojil z 2,5 milijarde EUR leta 2012 na [0–0,5] milijarde leta 2014 in [0–0,5] milijarde leta 2017, saj načrt predvideva okrevanje irskega gospodarstva. Družba AIB pričakuje, da se bodo s tem okrevanjem postopno zmanjšale zamude pri plačevanju novih posojil. Načrt rezervacij predvideva tudi učinkovitejše dejavnosti upravljanja kredita, ki so se upoštevale ob vzpostavitvi skupine za finančne rešitve in uvedbi strategije za reševanje hipotek v zaostanku s plačili (44). Namen teh dejavnosti je izboljšati zbirko posojil banke in učinkovitost prestrukturiranja ter tako povečati število zavarovanih posojil. |
| --- | --- |

(68)

Nazadnje, banka v zvezi s poslovnimi prihodki po rezervacijah in pred izrednimi stroški načrtuje bistveno znižanje stroškov oslabitve posojil z 2,5 milijarde EUR leta 2012 na [0–0,5] milijarde leta 2014 in [0–0,5] milijarde leta 2017, saj načrt predvideva okrevanje irskega gospodarstva. Družba AIB pričakuje, da se bodo s tem okrevanjem postopno zmanjšale zamude pri plačevanju novih posojil. Načrt rezervacij predvideva tudi učinkovitejše dejavnosti upravljanja kredita, ki so se upoštevale ob vzpostavitvi skupine za finančne rešitve in uvedbi strategije za reševanje hipotek v zaostanku s plačili (44). Namen teh dejavnosti je izboljšati zbirko posojil banke in učinkovitost prestrukturiranja ter tako povečati število zavarovanih posojil.

(iii)   Vzdrževanje znatne kapitalske rezerve

| (69) | Banka pričakuje, da bo s povečanjem zadržanih dobičkov in zmanjšanjem tveganju prilagojenih sredstev v obdobju prestrukturiranja ohranila znatno kapitalsko rezervo. Banka namerava povečati svoj dobiček, ki ga namerava v celoti zadržati na podlagi ukrepov iz uvodnih izjav 65 do 68. Pričakovati je, da se bodo tveganju prilagojena sredstva med letoma 2013 in 2016 zmanjšala za približno [5–10] milijard EUR, predvsem zaradi stalnega zmanjševanja portfelja posojil (vključno z odpisi, prestrukturiranimi oslabljenimi posojili in amortizacijo posojil), novega obravnavanja odloženih terjatev za davek (45) ter načrta banke o uporabi (a) notranjega pristopa na podlagi ocen k portfelju posojil družbe EBS in (b) posodobljenih modelov IRB za portfelj posojil družbe AIB. |
| --- | --- |

(69)

Banka pričakuje, da bo s povečanjem zadržanih dobičkov in zmanjšanjem tveganju prilagojenih sredstev v obdobju prestrukturiranja ohranila znatno kapitalsko rezervo. Banka namerava povečati svoj dobiček, ki ga namerava v celoti zadržati na podlagi ukrepov iz uvodnih izjav 65 do 68. Pričakovati je, da se bodo tveganju prilagojena sredstva med letoma 2013 in 2016 zmanjšala za približno [5–10] milijard EUR, predvsem zaradi stalnega zmanjševanja portfelja posojil (vključno z odpisi, prestrukturiranimi oslabljenimi posojili in amortizacijo posojil), novega obravnavanja odloženih terjatev za davek (45) ter načrta banke o uporabi (a) notranjega pristopa na podlagi ocen k portfelju posojil družbe EBS in (b) posodobljenih modelov IRB za portfelj posojil družbe AIB.

| (70) | Poleg tega so irski organi predložili informacije, da bo irska centralna banka v kratkem zmanjšala minimalne regulativne kapitalske zahteve (46) z 10,5 % na [...] %, s čimer se bo kapitalska rezerva banke leta 2014 povečala za [0–5] milijard EUR brez kakršnih koli drugih sprememb. Cilj 10,5 %, ki ga je irska centralna banka določila novembra 2010 v okviru ukrepa PCAR, se tako ne bo več upošteval. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega so irski organi predložili informacije, da bo irska centralna banka v kratkem zmanjšala minimalne regulativne kapitalske zahteve (46) z 10,5 % na [...] %, s čimer se bo kapitalska rezerva banke leta 2014 povečala za [0–5] milijard EUR brez kakršnih koli drugih sprememb. Cilj 10,5 %, ki ga je irska centralna banka določila novembra 2010 v okviru ukrepa PCAR, se tako ne bo več upošteval.

| (71) | Glede na minimalno regulativno kapitalsko zahtevo v višini 8 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala v celotnem obdobju bo kapitalska rezerva banke predvidoma znašala [0–5] milijard EUR leta 2014 in približno [5–10] milijard EUR leta 2017. S 5,5-odstotnim pragom kapitala (47) bi kapitalska rezerva leta 2014 znašala [5–10] milijard EUR. |
| --- | --- |

(71)

Glede na minimalno regulativno kapitalsko zahtevo v višini 8 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala v celotnem obdobju bo kapitalska rezerva banke predvidoma znašala [0–5] milijard EUR leta 2014 in približno [5–10] milijard EUR leta 2017. S 5,5-odstotnim pragom kapitala (47) bi kapitalska rezerva leta 2014 znašala [5–10] milijard EUR.

| (72) | Poleg tega ima banka instrumente pogojnega kapitala (48) v vrednosti 1,6 milijarde EUR, ki se lahko po potrebi pretvorijo v navadne delnice. Ob upoštevanju instrumentov pogojnega kapitala bi kapitalska rezerva z 8-odstotno minimalno regulativno kapitalsko zahtevo leta 2014 znašala [5–10] milijard EUR, s 5,5-odstotnim pragom kapitala pa [5–10] milijard EUR. |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega ima banka instrumente pogojnega kapitala (48) v vrednosti 1,6 milijarde EUR, ki se lahko po potrebi pretvorijo v navadne delnice. Ob upoštevanju instrumentov pogojnega kapitala bi kapitalska rezerva z 8-odstotno minimalno regulativno kapitalsko zahtevo leta 2014 znašala [5–10] milijard EUR, s 5,5-odstotnim pragom kapitala pa [5–10] milijard EUR.

| (73) | Podatki v zvezi navadnim lastniškim temeljnim kapitalom iz uvodnih izjav (71) in (72) vključujejo ustrezno postopno črtanje odloženih terjatev za davek (49). Priznane odložene terjatve za davek, ki izhajajo iz neizrabljenih davčnih izgub, so 31. decembra 2013 znašale 3,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(73)

Podatki v zvezi navadnim lastniškim temeljnim kapitalom iz uvodnih izjav (71) in (72) vključujejo ustrezno postopno črtanje odloženih terjatev za davek (49). Priznane odložene terjatve za davek, ki izhajajo iz neizrabljenih davčnih izgub, so 31. decembra 2013 znašale 3,9 milijarde EUR.

2.6.2   Alternativni osnovni scenarij

| (74) | Banka je 11. februarja 2014 Komisiji predložila alternativni osnovni scenarij (alternativni osnovni primer), ki v primerjavi z osnovnim scenarijem temelji na preudarnejših predpostavkah. Preudarnejše predpostavke so se nanašale na razvoj tveganju prilagojenih sredstev, rezultate ocene bilance stanja (50), obseg novih posojil, drugačno strukturo financiranja, višje stroške sredstev in večji odpis sredstev, kot je povzeto v preglednici 7. Kar zadeva makroekonomske predpostavke, na katerih temelji alternativni osnovni scenarij, so te enake tistim, na katerih temelji osnovni scenarij iz uvodne izjave 56 v uvodnih izjavah 55 in 56.

  Preglednica 7


  Alternativni osnovni scenarij: glavne razlike v predpostavkah glede na osnovni scenarij







  Spremenljivka | Alternativni osnovni scenarij (razlika glede na osnovni scenarij) |
| --- | --- | --- |
| Tveganju prilagojena sredstva | Vključuje rezultate ocene bilance stanja in zaradi preudarnosti ne upošteva učinka načrtovane uporabe novih in posodobljenih modelov IRB, ki jih mora irska centralna banka še odobriti (51). Zaradi teh dveh sprememb so se tveganju prilagojena sredstva glede na osnovni scenarij povečala za [3–8] milijard EUR za leto 2014, [3–8]milijard EUR za leto 2015, [3–8] milijard EUR za leto 2016 in [3–8] milijard EUR za leto 2017. |
| Rezervacije za oslabitve posojil | To v celoti vključuje rezultate ocene bilance stanja. Pri tej oceni je bila opredeljena dodatna potreba po rezervacijah v znesku 1,1 milijarde EUR, osnovni scenarij pa je vključeval le [...] milijarde EUR. To pomeni, da so rezervacije v alternativnem osnovnem scenariju za [...] milijard EUR višje kot v osnovnem scenariju iz leta 2013, poleg tega pa osnovni scenarij določa bolj linearno približevanje stanju pred krizo. To glede na osnovni scenarij pomeni dodatne stroške rezervacij v višini [500–1 000] milijonov EUR leta 2014, [500–1 000] milijonov EUR leta 2015, [0–500] milijonov EUR leta 2016 in [0–500] milijonov EUR leta 2017. |
| Nova posojila | Šteje se, da so nova posojila za portfelj poslovnih posojil ter posojil družbam in MSP za vsako predvideno leto omejena na predvideno rast BDP. To pomeni, da je skupna nova proizvodnja v obdobju prestrukturiranja za [2–4] milijarde manjša kot v osnovnem scenariju. (Učinek predpostavk v zvezi z novimi posojili na tveganju prilagojena sredstva znaša [0–3] milijarde EUR leta 2014, [0–3] milijarde EUR leta 2015, [0–3] milijarde EUR leta 2016 in [0–3] milijarde leta 2017). |
| Struktura financiranja | Glede na osnovni scenarij vključuje večji delež (za 2 do 3 %) dolgoročnega financiranja do leta 2016. |
| Stroški sredstev | Glede na osnovni scenarij je razvoj stroškov vlog za račune za prebivalstvo za določen čas, vlog MSP in vlog družb tesneje povezan z razvojem načrtovane temeljne obrestne mere ECB. |
| Vir: Načrt prestrukturiranja banke in dopolnilna predložitev z dne 11. februarja in 27. marca 2014. |

(74)

Banka je 11. februarja 2014 Komisiji predložila alternativni osnovni scenarij (alternativni osnovni primer), ki v primerjavi z osnovnim scenarijem temelji na preudarnejših predpostavkah. Preudarnejše predpostavke so se nanašale na razvoj tveganju prilagojenih sredstev, rezultate ocene bilance stanja (50), obseg novih posojil, drugačno strukturo financiranja, višje stroške sredstev in večji odpis sredstev, kot je povzeto v preglednici 7. Kar zadeva makroekonomske predpostavke, na katerih temelji alternativni osnovni scenarij, so te enake tistim, na katerih temelji osnovni scenarij iz uvodne izjave 56 v uvodnih izjavah 55 in 56.

Preglednica 7

Alternativni osnovni scenarij: glavne razlike v predpostavkah glede na osnovni scenarij

Spremenljivka

Alternativni osnovni scenarij (razlika glede na osnovni scenarij)

Tveganju prilagojena sredstva

Vključuje rezultate ocene bilance stanja in zaradi preudarnosti ne upošteva učinka načrtovane uporabe novih in posodobljenih modelov IRB, ki jih mora irska centralna banka še odobriti (51). Zaradi teh dveh sprememb so se tveganju prilagojena sredstva glede na osnovni scenarij povečala za [3–8] milijard EUR za leto 2014, [3–8]milijard EUR za leto 2015, [3–8] milijard EUR za leto 2016 in [3–8] milijard EUR za leto 2017.

Rezervacije za oslabitve posojil

To v celoti vključuje rezultate ocene bilance stanja. Pri tej oceni je bila opredeljena dodatna potreba po rezervacijah v znesku 1,1 milijarde EUR, osnovni scenarij pa je vključeval le [...] milijarde EUR. To pomeni, da so rezervacije v alternativnem osnovnem scenariju za [...] milijard EUR višje kot v osnovnem scenariju iz leta 2013, poleg tega pa osnovni scenarij določa bolj linearno približevanje stanju pred krizo. To glede na osnovni scenarij pomeni dodatne stroške rezervacij v višini [500–1 000] milijonov EUR leta 2014, [500–1 000] milijonov EUR leta 2015, [0–500] milijonov EUR leta 2016 in [0–500] milijonov EUR leta 2017.

Nova posojila

Šteje se, da so nova posojila za portfelj poslovnih posojil ter posojil družbam in MSP za vsako predvideno leto omejena na predvideno rast BDP. To pomeni, da je skupna nova proizvodnja v obdobju prestrukturiranja za [2–4] milijarde manjša kot v osnovnem scenariju. (Učinek predpostavk v zvezi z novimi posojili na tveganju prilagojena sredstva znaša [0–3] milijarde EUR leta 2014, [0–3] milijarde EUR leta 2015, [0–3] milijarde EUR leta 2016 in [0–3] milijarde leta 2017).

Struktura financiranja

Glede na osnovni scenarij vključuje večji delež (za 2 do 3 %) dolgoročnega financiranja do leta 2016.

Stroški sredstev

Glede na osnovni scenarij je razvoj stroškov vlog za račune za prebivalstvo za določen čas, vlog MSP in vlog družb tesneje povezan z razvojem načrtovane temeljne obrestne mere ECB.

Vir: Načrt prestrukturiranja banke in dopolnilna predložitev z dne 11. februarja in 27. marca 2014.

| (75) | Glede na preudarnejše predpostavke banka ne bo ponovno postala dobičkonosna pred letom 2016, pri čemer predvideni dobiček po obdavčitvi znaša [0–750] milijonov EUR, leta 2017 pa bo znašal [250–1 250] milijonov EUR. Donosnost lastniškega kapitala bo leta 2016 predvidoma [0,5–10]-odstotna, leta 2017 pa [5–15]-odstotna. |
| --- | --- |

(75)

Glede na preudarnejše predpostavke banka ne bo ponovno postala dobičkonosna pred letom 2016, pri čemer predvideni dobiček po obdavčitvi znaša [0–750] milijonov EUR, leta 2017 pa bo znašal [250–1 250] milijonov EUR. Donosnost lastniškega kapitala bo leta 2016 predvidoma [0,5–10]-odstotna, leta 2017 pa [5–15]-odstotna.

| (76) | Ob upoštevanju 8-odstotne minimalne regulativne kapitalske zahteve bo kapitalska rezerva banke leta 2014 predvidoma znašala približno [2–6] milijard EUR, leta 2017 pa [2–6] milijard EUR. Ob upoštevanju instrumentov pogojnega kapitala bi kapitalska rezerva z 8-odstotnimi kapitalskimi zahtevami leta 2014 znašala [3–8] milijard EUR (s 5,5-odstotnim pragom kapitala pa [3–8] milijard EUR).

  Preglednica 8


  Finančne napovedi banke v okviru alternativnega osnovnega scenarija










  Ključni finančni kazalniki | Načrt za leto
  2014 | Načrt za leto
  2015 | Načrt za leto
  2016 | Načrt za leto
  2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapital in tveganju prilagojena sredstva |
| — | Delež temeljnega kapitala prvega reda (CT1) ali delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (CET1) (%) |

(76)

Ob upoštevanju 8-odstotne minimalne regulativne kapitalske zahteve bo kapitalska rezerva banke leta 2014 predvidoma znašala približno [2–6] milijard EUR, leta 2017 pa [2–6] milijard EUR. Ob upoštevanju instrumentov pogojnega kapitala bi kapitalska rezerva z 8-odstotnimi kapitalskimi zahtevami leta 2014 znašala [3–8] milijard EUR (s 5,5-odstotnim pragom kapitala pa [3–8] milijard EUR).

Preglednica 8

Finančne napovedi banke v okviru alternativnega osnovnega scenarija

Ključni finančni kazalniki

Načrt za leto

2014

Načrt za leto

2015

Načrt za leto

2016

Načrt za leto

2017

—   Kapital in tveganju prilagojena sredstva

—

Delež temeljnega kapitala prvega reda (CT1) ali delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (CET1) (%)

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

| — | Kapitalska rezerva (v mio. EUR) v primerjavi z 8 % CT1/CET1 |
| --- | --- |

—

Kapitalska rezerva (v mio. EUR) v primerjavi z 8 % CT1/CET1

[2 000–6 000]

[2 000–6 000]

[2 000–6 000]

[2 000–6 000]

| — | Kapitalska rezerva (v mio. EUR) v primerjavi z 8 % CT1/CET1, vključno s pretvorbo instrumentov pogojnega kapitala |
| --- | --- |

—

Kapitalska rezerva (v mio. EUR) v primerjavi z 8 % CT1/CET1, vključno s pretvorbo instrumentov pogojnega kapitala

[3 000–8 000]

[3 000–8 000]

[3 000–8 000]

[3 000–8 000]

| — | Tveganju prilagojena sredstva (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Tveganju prilagojena sredstva (v mio. EUR)

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[55 000–65 000]

[50 000–60 000]

—   Dobičkonosnost

| — | Neto obrestna marža – razen stroškov jamstev za upravičene obveznosti (%) |
| --- | --- |

—

Neto obrestna marža – razen stroškov jamstev za upravičene obveznosti (%)

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

| — | Razmerje med stroški in prihodki |
| --- | --- |

—

Razmerje med stroški in prihodki

[60–70 %]

[60–70 %]

[50–60 %]

[45–55 %]

| — | Dobiček po obdavčitvi (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Dobiček po obdavčitvi (v mio. EUR)

[EUR-ve 0–750]

[EUR-ve 0–750]

[0–750]

[250–1 250]

| — | Donosnost lastniškega kapitala |
| --- | --- |

—

Donosnost lastniškega kapitala

[ni relevantno]

[ni relevantno]

[0,5–10 %]

[5–15 %]

—   Financiranje

| — | Razmerje med posojili in vlogami |
| --- | --- |

—

Razmerje med posojili in vlogami

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

—   drugo

| — | Bruto posojila in predujmi strankam (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Bruto posojila in predujmi strankam (v mio. EUR)

[70 000–80 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

[65 000–75 000]

| — | Skupno premoženje (v mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Skupno premoženje (v mio. EUR)

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

[100 000–150 000]

Vir: Načrt prestrukturiranja banke ter dopolnilna predložitev z dne 11. februarja in 27. marca 2014.

2.6.3   Neugoden scenarij

| (77) | V neugodnem scenariju, ki ga je predložila banka, se bo BDP na Irskem predvidoma povečal za 1 % leta 2014, 1,5 % leta 2015, 2,2 % leta 2016 in 2,2 % leta 2017. Rast zaposlovanja je odložena do leta 2015, ko se bo predvidoma povečala za 0,5 %, medtem ko se bo leta 2016 in leta 2017 predvidoma povečala za 1 %. Cene stanovanj se bodo predvidoma povišale za 1,2 % leta 2014, 1,7 % leta 2015, 1,9 % leta 2016 in 1,9 % leta 2017. BDP v Združenem kraljestvu se bo predvidoma povečal za 0,8 % leta 2014, 1 % leta 2015, 1,5 % leta 2016 in 1,5 % leta 2017. |
| --- | --- |

(77)

V neugodnem scenariju, ki ga je predložila banka, se bo BDP na Irskem predvidoma povečal za 1 % leta 2014, 1,5 % leta 2015, 2,2 % leta 2016 in 2,2 % leta 2017. Rast zaposlovanja je odložena do leta 2015, ko se bo predvidoma povečala za 0,5 %, medtem ko se bo leta 2016 in leta 2017 predvidoma povečala za 1 %. Cene stanovanj se bodo predvidoma povišale za 1,2 % leta 2014, 1,7 % leta 2015, 1,9 % leta 2016 in 1,9 % leta 2017. BDP v Združenem kraljestvu se bo predvidoma povečal za 0,8 % leta 2014, 1 % leta 2015, 1,5 % leta 2016 in 1,5 % leta 2017.

| (78) | Neugoden scenarij glede na osnovni scenarij in alternativni osnovni scenarij temelji na bolj resnih makroekonomskih predpostavkah. Kljub temu alternativni osnovni scenarij v primerjavi z neugodnim scenarijem zagotavlja manjšo dobičkonosnost in manjšo kapitalsko rezervo, ker so predpostavke, na katerih temeljijo finančne napovedi banke glede razvoja njenega poslovanja, v alternativnem osnovnem scenariju resnejše kot v neugodnem scenariju. |
| --- | --- |

(78)

Neugoden scenarij glede na osnovni scenarij in alternativni osnovni scenarij temelji na bolj resnih makroekonomskih predpostavkah. Kljub temu alternativni osnovni scenarij v primerjavi z neugodnim scenarijem zagotavlja manjšo dobičkonosnost in manjšo kapitalsko rezervo, ker so predpostavke, na katerih temeljijo finančne napovedi banke glede razvoja njenega poslovanja, v alternativnem osnovnem scenariju resnejše kot v neugodnem scenariju.

| (79) | V neugodnem scenariju je predvideno, da se bodo poslovni prihodki banke z [1–3] milijard EUR leta 2014 povečali na [1–3] milijarde EUR leta 2017. Predvideno je, da se bodo poslovni prihodki pred rezervacijami z [0–1] milijarde EUR leta 2014 povečali na [0,75–1,75] milijarde EUR leta 2017. V neugodnem scenariju bo banka predvidoma ponovno postala dobičkonosna v obdobju [2014–2016], pri čemer bo njen dobiček pred obdavčitvijo znašal [0–750] milijonov EUR. |
| --- | --- |

(79)

V neugodnem scenariju je predvideno, da se bodo poslovni prihodki banke z [1–3] milijard EUR leta 2014 povečali na [1–3] milijarde EUR leta 2017. Predvideno je, da se bodo poslovni prihodki pred rezervacijami z [0–1] milijarde EUR leta 2014 povečali na [0,75–1,75] milijarde EUR leta 2017. V neugodnem scenariju bo banka predvidoma ponovno postala dobičkonosna v obdobju [2014–2016], pri čemer bo njen dobiček pred obdavčitvijo znašal [0–750] milijonov EUR.

| (80) | Razmerje med stroški in prihodki se bo predvidoma s [60–70] % leta 2014 izboljšalo na [45–55] % leta 2017. |
| --- | --- |

(80)

Razmerje med stroški in prihodki se bo predvidoma s [60–70] % leta 2014 izboljšalo na [45–55] % leta 2017.

| (81) | Glede na neugoden scenarij bodo deleži navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke predvidoma znašali [10–20] % leta 2014, [10–20] % leta 2015, [10–20] % leta 2016 in [10–20] % leta 2017. To bi ob upoštevanju 8-odstotne minimalne regulativne kapitalske zahteve pomenilo kapitalsko rezervo v znesku [3–8] milijard EUR leta 2014, [3–8] milijard EUR leta 2015, [3–8] milijard EUR leta 2016 in [3–8] milijard EUR leta 2017. |
| --- | --- |

(81)

Glede na neugoden scenarij bodo deleži navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke predvidoma znašali [10–20] % leta 2014, [10–20] % leta 2015, [10–20] % leta 2016 in [10–20] % leta 2017. To bi ob upoštevanju 8-odstotne minimalne regulativne kapitalske zahteve pomenilo kapitalsko rezervo v znesku [3–8] milijard EUR leta 2014, [3–8] milijard EUR leta 2015, [3–8] milijard EUR leta 2016 in [3–8] milijard EUR leta 2017.

2.7   NAČRT ODPLAČIL

| (82) | Pred koncem obdobja prestrukturiranja bo banka začela odplačevati državno pomoč z izplačili dividend ali drugače, če bo njen presežni kapital vsaj za 1–4 % presegal regulativni minimalni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (na podlagi celovitega izvajanja pravil Basel III), kot ga je irska centralna banka določila 31. decembra 2016. Vrnjeni znesek bo enak vsoti presežka nad regulativnim minimalnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala in 1–4 %. |
| --- | --- |

(82)

Pred koncem obdobja prestrukturiranja bo banka začela odplačevati državno pomoč z izplačili dividend ali drugače, če bo njen presežni kapital vsaj za 1–4 % presegal regulativni minimalni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (na podlagi celovitega izvajanja pravil Basel III), kot ga je irska centralna banka določila 31. decembra 2016. Vrnjeni znesek bo enak vsoti presežka nad regulativnim minimalnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala in 1–4 %.

| (83) | Da banka bi olajšala to odplačilo, ne bo sprejela nobenih ukrepov, ki bi povzročili odliv kapitala pred [...], razen če [...]. |
| --- | --- |

(83)

Da banka bi olajšala to odplačilo, ne bo sprejela nobenih ukrepov, ki bi povzročili odliv kapitala pred [...], razen če [...].

| (84) | Banka ima možnost, da do 13. maja 2014 delno ali v celoti pretvori preferenčne delnice NPRFC po valutni pariteti, pozneje pa po 125-odstotni vpisni ceni, pred odprodajo ali v okviru odprodaje (ali delne odprodaje), ki se nanaša na državo in vključuje zasebni sektor. |
| --- | --- |

(84)

Banka ima možnost, da do 13. maja 2014 delno ali v celoti pretvori preferenčne delnice NPRFC po valutni pariteti, pozneje pa po 125-odstotni vpisni ceni, pred odprodajo ali v okviru odprodaje (ali delne odprodaje), ki se nanaša na državo in vključuje zasebni sektor.

| (85) | Načeloma lahko banka kadar koli proda državne instrumente pogojnega kapitala. Vendar se je Irska zavezala, da banka ne bo izplačala instrumentov pogojnega kapitala, dokler rezultati pregleda kakovosti sredstev/testa izjemnih situacij (52), ki ga izvedeta ECB in Evropski bančni organ (EBA), ne bodo objavljeni in regulativno odobreni. |
| --- | --- |

(85)

Načeloma lahko banka kadar koli proda državne instrumente pogojnega kapitala. Vendar se je Irska zavezala, da banka ne bo izplačala instrumentov pogojnega kapitala, dokler rezultati pregleda kakovosti sredstev/testa izjemnih situacij (52), ki ga izvedeta ECB in Evropski bančni organ (EBA), ne bodo objavljeni in regulativno odobreni.

2.8   ZAVEZE, KI JIH JE PREDLAGALA IRSKA

| (86) | Irski organi so sprejeli številne zaveze, ki jih bo banka upoštevala v obdobju prestrukturiranja. Te zaveze se nanašajo na naslednje:






  — | prestrukturiranje portfelja hipotekarnih posojil in portfelja posojil za MSP:






  — | doseganje količinsko opredeljenih ciljev prestrukturiranja/predlaganje trajnostnih rešitev, |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Irski organi so sprejeli številne zaveze, ki jih bo banka upoštevala v obdobju prestrukturiranja. Te zaveze se nanašajo na naslednje:

—

prestrukturiranje portfelja hipotekarnih posojil in portfelja posojil za MSP:

—

doseganje količinsko opredeljenih ciljev prestrukturiranja/predlaganje trajnostnih rešitev,

| — | optimalna možnost prestrukturiranja bo temeljila na maksimiranju neto sedanje vrednosti, |
| --- | --- |

—

optimalna možnost prestrukturiranja bo temeljila na maksimiranju neto sedanje vrednosti,

| — | nova posojila za [...] so omejena na [...] leta [...] in [...]. Nova posojila lahko presežejo mejne vrednosti, če skupna vrednost bilance zaključnih bruto posojil ne presega [...] ob koncu [...] oziroma [...] ob koncu [...], |
| --- | --- |

—

nova posojila za [...] so omejena na [...] leta [...] in [...]. Nova posojila lahko presežejo mejne vrednosti, če skupna vrednost bilance zaključnih bruto posojil ne presega [...] ob koncu [...] oziroma [...] ob koncu [...],

| — | odplačilo državne pomoči (z dividendami, če delež kapitala banke od leta 2016 presega seštevek minimalne regulativne kapitalske zahteve in 1–4 %), |
| --- | --- |

—

odplačilo državne pomoči (z dividendami, če delež kapitala banke od leta 2016 presega seštevek minimalne regulativne kapitalske zahteve in 1–4 %),

| — | pogojni kapitalski zapisi (instrumenti pogojnega kapitala, 1,6 milijarde EUR) ne bodo izplačani, dokler ne bodo objavljeni rezultati pregleda kakovosti sredstev/testa izjemnih situacij, |
| --- | --- |

—

pogojni kapitalski zapisi (instrumenti pogojnega kapitala, 1,6 milijarde EUR) ne bodo izplačani, dokler ne bodo objavljeni rezultati pregleda kakovosti sredstev/testa izjemnih situacij,

| — | znižanje stroškov za [200–600] milijonov EUR do leta 2015 v primerjavi z letom 2012 ter razmerje med stroški in prihodki [45–65] % oziroma [50–70] %, če je rast BDP manj kot 2-odstotna, |
| --- | --- |

—

znižanje stroškov za [200–600] milijonov EUR do leta 2015 v primerjavi z letom 2012 ter razmerje med stroški in prihodki [45–65] % oziroma [50–70] %, če je rast BDP manj kot 2-odstotna,

| — | omejitev izpostavljenosti irskim državnim obveznicam na [10–20] milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

omejitev izpostavljenosti irskim državnim obveznicam na [10–20] milijonov EUR,

| — | zaveze glede ravnanja pri omejevanju prevzemov, trženju ter oglaševanju in sponzoriranju na Irskem, prepovedi dividend, prepovedi kuponov za obstoječe instrumente, |
| --- | --- |

—

zaveze glede ravnanja pri omejevanju prevzemov, trženju ter oglaševanju in sponzoriranju na Irskem, prepovedi dividend, prepovedi kuponov za obstoječe instrumente,

| — | ukrepe za povečanje konkurenčnosti na irskem trgu bančnih storitev (ukrepi za odprtje trga, ki vključujejo sveženj storitev in sveženj za mobilnost strank), |
| --- | --- |

—

ukrepe za povečanje konkurenčnosti na irskem trgu bančnih storitev (ukrepi za odprtje trga, ki vključujejo sveženj storitev in sveženj za mobilnost strank),

| — | imenovanje skrbnika spremljanja za nadzor spoštovanja navedenih zavez. |
| --- | --- |

—

imenovanje skrbnika spremljanja za nadzor spoštovanja navedenih zavez.

| (87) | Irska se je zavezala, da bo zagotovila celovito izvajanje načrta prestrukturiranja, predloženega 28. septembra 2012, kot je bil dopolnjen, vključno z zavezami, ki so podrobno določene v Prilogi. |
| --- | --- |

(87)

Irska se je zavezala, da bo zagotovila celovito izvajanje načrta prestrukturiranja, predloženega 28. septembra 2012, kot je bil dopolnjen, vključno z zavezami, ki so podrobno določene v Prilogi.

3.   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA V ZVEZI Z DRUŽBO EBS

| (88) | Irski organi so 31. maja 2010 predložili načrt prestrukturiranja družbe EBS. Komisija je zaradi dvomov glede združljivosti tega načrta prestrukturiranja z notranjim trgom uvedla poglobljeno preiskavo. Komisija je bila zlasti v dvomih, ali:






  (i) | je načrt prestrukturiranja primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja družbe EBS; |
| --- | --- | --- |

(88)

Irski organi so 31. maja 2010 predložili načrt prestrukturiranja družbe EBS. Komisija je zaradi dvomov glede združljivosti tega načrta prestrukturiranja z notranjim trgom uvedla poglobljeno preiskavo. Komisija je bila zlasti v dvomih, ali:

(i)

je načrt prestrukturiranja primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja družbe EBS;

| (ii) | je pomoč omejena na najmanjšo potrebno; |
| --- | --- |

(ii)

je pomoč omejena na najmanjšo potrebno;

| (iii) | se izvajajo ustrezni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(iii)

se izvajajo ustrezni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (89) | Komisija je ugotovila, da so finančne napovedi v načrtu prestrukturiranja neskladne in da ne vključujejo zadostnih informacij o makroekonomskih predpostavkah v okviru neugodnega scenarija. Poleg tega je Komisija izrazila dvom glede predpostavk, na katerih temeljijo izračuni družbe EBS v zvezi s srednjeročnim razvojem hipotekarnih posojil na Irskem. Komisija je zahtevala tudi dodatno pojasnilo o predpostavkah družbe EBS v zvezi s trgom vlog družb. Menila je, da načrt prestrukturiranja družbe EBS podcenjuje stopnjo oslabitve sredstev hipotekarnih posojil v zadevnem obdobju in ne vključuje poglobljene analize oslabitve sredstev v zmanjšanem portfelju poslovnih posojil. Nazadnje je Komisija izrazila dvom glede izračuna razmerja med stroški in prihodki družbe EBS ter izračuna srednjeročnih stroškov grosističnih virov financiranja. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je ugotovila, da so finančne napovedi v načrtu prestrukturiranja neskladne in da ne vključujejo zadostnih informacij o makroekonomskih predpostavkah v okviru neugodnega scenarija. Poleg tega je Komisija izrazila dvom glede predpostavk, na katerih temeljijo izračuni družbe EBS v zvezi s srednjeročnim razvojem hipotekarnih posojil na Irskem. Komisija je zahtevala tudi dodatno pojasnilo o predpostavkah družbe EBS v zvezi s trgom vlog družb. Menila je, da načrt prestrukturiranja družbe EBS podcenjuje stopnjo oslabitve sredstev hipotekarnih posojil v zadevnem obdobju in ne vključuje poglobljene analize oslabitve sredstev v zmanjšanem portfelju poslovnih posojil. Nazadnje je Komisija izrazila dvom glede izračuna razmerja med stroški in prihodki družbe EBS ter izračuna srednjeročnih stroškov grosističnih virov financiranja.

| (90) | V zvezi z omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno je Komisija navedla, da nima zadostnih informacij za sklep, ali bo ta zahteva izpolnjena, saj se cilj dokapitalizacije razlikuje od napovedi iz načrta prestrukturiranja, v skladu s katerimi bo družba EBS močno presegla minimalno regulativno kapitalsko zahtevo. |
| --- | --- |

(90)

V zvezi z omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno je Komisija navedla, da nima zadostnih informacij za sklep, ali bo ta zahteva izpolnjena, saj se cilj dokapitalizacije razlikuje od napovedi iz načrta prestrukturiranja, v skladu s katerimi bo družba EBS močno presegla minimalno regulativno kapitalsko zahtevo.

| (91) | Nazadnje je Komisija izrazila dvom glede zadostnosti ukrepov iz načrta za omejitev izkrivljanja konkurence. Zlasti je bila kritična, da je bilo predlagano zmanjšanje bilance stanja veliko manjše, kot bi Komisija običajno pričakovala od banke, ki je prejela tako velik znesek pomoči, v absolutnem smislu in smislu tveganju prilagojenih sredstev. |
| --- | --- |

(91)

Nazadnje je Komisija izrazila dvom glede zadostnosti ukrepov iz načrta za omejitev izkrivljanja konkurence. Zlasti je bila kritična, da je bilo predlagano zmanjšanje bilance stanja veliko manjše, kot bi Komisija običajno pričakovala od banke, ki je prejela tako velik znesek pomoči, v absolutnem smislu in smislu tveganju prilagojenih sredstev.

| (92) | Komisija je prejela pripombe družbe EBS, ki je v podporo načrtu prestrukturiranja predložilo dodatne elemente. Poleg tega sta dve zainteresirani strani predložili pripombe, ki so večinoma potrdile dvome Komisije glede zadostnosti predlaganih ukrepov za obravnavanje izkrivljanja konkurence in delitve bremena. Irska ni predložila nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je prejela pripombe družbe EBS, ki je v podporo načrtu prestrukturiranja predložilo dodatne elemente. Poleg tega sta dve zainteresirani strani predložili pripombe, ki so večinoma potrdile dvome Komisije glede zadostnosti predlaganih ukrepov za obravnavanje izkrivljanja konkurence in delitve bremena. Irska ni predložila nobenih pripomb.

| (93) | Družba EBS se je julija 2011 združila z družbo AIB in postala v celoti integrirana hčerinska družba banke. Družba EBS je tako prenehala obstajati kot samostojni subjekt. Sklep o začetku postopka v zvezi z družbo EBS kot samostojnim subjektom je tako postal neveljaven in Komisija je sklenila, da bo postopek opustila. Poleg tega pripombe, ki so jih predložile družba EBS in zainteresirane strani, niso pomembne za načrt prestrukturiranja banke (združeni družbi AIB in EBS), saj se te pripombe nanašajo na ukrepe za obravnavanje izkrivljanja konkurence in delitve bremena v okviru načrta prestrukturiranja družbe EBS, ki se ne bo več izvajal, zato Komisija nima razloga, da te pripombe upošteva pri tem sklepu. Namesto tega Komisija v oddelku 5.2 tega sklepa proučuje združljivost ukrepov pomoči, prvotno dodeljene družbi EBS, in ukrepov pomoči, prvotno dodeljene družbi AIB, z ukrepi pomoči, dodeljene banki, z vidika načrta prestrukturiranja banke, vključno z uspešnim poslovanjem banke, omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno in ustreznostjo ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(93)

Družba EBS se je julija 2011 združila z družbo AIB in postala v celoti integrirana hčerinska družba banke. Družba EBS je tako prenehala obstajati kot samostojni subjekt. Sklep o začetku postopka v zvezi z družbo EBS kot samostojnim subjektom je tako postal neveljaven in Komisija je sklenila, da bo postopek opustila. Poleg tega pripombe, ki so jih predložile družba EBS in zainteresirane strani, niso pomembne za načrt prestrukturiranja banke (združeni družbi AIB in EBS), saj se te pripombe nanašajo na ukrepe za obravnavanje izkrivljanja konkurence in delitve bremena v okviru načrta prestrukturiranja družbe EBS, ki se ne bo več izvajal, zato Komisija nima razloga, da te pripombe upošteva pri tem sklepu. Namesto tega Komisija v oddelku 5.2 tega sklepa proučuje združljivost ukrepov pomoči, prvotno dodeljene družbi EBS, in ukrepov pomoči, prvotno dodeljene družbi AIB, z ukrepi pomoči, dodeljene banki, z vidika načrta prestrukturiranja banke, vključno z uspešnim poslovanjem banke, omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno in ustreznostjo ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence.

4.   STALIŠČE IRSKIH ORGANOV

| (94) | Irska se strinja, da ukrepi pomenijo državno pomoč, in meni, da so ukrepi na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe združljivi z notranjim trgom, ker so nujni za odpravo resnih motenj v irskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(94)

Irska se strinja, da ukrepi pomenijo državno pomoč, in meni, da so ukrepi na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe združljivi z notranjim trgom, ker so nujni za odpravo resnih motenj v irskem gospodarstvu.

| (95) | Kot je navedeno v oddelku 2.7 tega sklepa, je Irska sprejela več zavez, ki so podrobneje opisane v Prilogi. |
| --- | --- |

(95)

Kot je navedeno v oddelku 2.7 tega sklepa, je Irska sprejela več zavez, ki so podrobneje opisane v Prilogi.

5.   OCENA

5.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (96) | Komisija mora najprej oceniti, ali ukrepi, dodeljeni upravičencem, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim družbam, če vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(96)

Komisija mora najprej oceniti, ali ukrepi, dodeljeni upravičencem, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti nekaterim družbam, če vpliva na trgovino med državami članicami.

| (97) | Da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (i) ukrep pomoči se financira iz državnih sredstev; (ii) prejemniku pomoči zagotavlja korist; (iii) ta korist je selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in bi lahko vplival na trgovino med državami članicami. Ti pogoji so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi, da se lahko ukrep opredeli kot državna pomoč. |
| --- | --- |

(97)

Da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (i) ukrep pomoči se financira iz državnih sredstev; (ii) prejemniku pomoči zagotavlja korist; (iii) ta korist je selektivna in (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in bi lahko vplival na trgovino med državami članicami. Ti pogoji so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi, da se lahko ukrep opredeli kot državna pomoč.

| (98) | Komisija je v prejšnjih sklepih (53) že sklenila, da pogoje iz člena 107(1) Pogodbe izpolnjujejo vsi ukrepi pomoči za prestrukturiranje iz preglednice 3 in da zato ti ukrepi pomenijo pomoč v smislu navedene določbe. Stališče Komisije je še vedno enako, pri čemer navaja, da skupni znesek pomoči v zvezi z dokapitalizacijo in ukrepi za oslabljena sredstva znaša 22,475 milijarde EUR. Ta znesek vključuje dokapitalizacijo za družbi AIB in EBS in združeni subjekt v višini 20,775 milijarde EUR ter ukrepe za oslabljena sredstva za družbi AIB in EBS v višini 1,7 milijarde EUR (ocenjeni znesek). Poleg tega je Komisija upoštevala jamstva, dodeljena družbama AIB in EBS (54). |
| --- | --- |

(98)

Komisija je v prejšnjih sklepih (53) že sklenila, da pogoje iz člena 107(1) Pogodbe izpolnjujejo vsi ukrepi pomoči za prestrukturiranje iz preglednice 3 in da zato ti ukrepi pomenijo pomoč v smislu navedene določbe. Stališče Komisije je še vedno enako, pri čemer navaja, da skupni znesek pomoči v zvezi z dokapitalizacijo in ukrepi za oslabljena sredstva znaša 22,475 milijarde EUR. Ta znesek vključuje dokapitalizacijo za družbi AIB in EBS in združeni subjekt v višini 20,775 milijarde EUR ter ukrepe za oslabljena sredstva za družbi AIB in EBS v višini 1,7 milijarde EUR (ocenjeni znesek). Poleg tega je Komisija upoštevala jamstva, dodeljena družbama AIB in EBS (54).

| (99) | Poleg tega Komisija meni, da odkup preferenčnih delnic leta 2009 (pred povišanjem ali po njem) in poznejša ponovna kapitalska injekcija v enakem znesku v obliki navadnih delnic ne pomenita nove pomoči. Komisija je že odobrila ukrep iz sklepov v zadevah N 241/09 in SA.32891 (N 553/10). |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega Komisija meni, da odkup preferenčnih delnic leta 2009 (pred povišanjem ali po njem) in poznejša ponovna kapitalska injekcija v enakem znesku v obliki navadnih delnic ne pomenita nove pomoči. Komisija je že odobrila ukrep iz sklepov v zadevah N 241/09 in SA.32891 (N 553/10).

5.2   ZDRUŽLJIVOST

5.2.1   Uporaba člena 107(3)(b) Pogodbe

| (100) | V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe se lahko državna pomoč obravnava kot združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(100)

V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe se lahko državna pomoč obravnava kot združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (101) | Komisija kljub počasnemu okrevanju gospodarstva, opaženemu od leta 2013, meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe glede na trajne negotovosti na finančnih trgih še vedno izpolnjeni. Julija 2013 je Evropska komisija potrdila to stališče s sprejetjem Sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 (55). |
| --- | --- |

(101)

Komisija kljub počasnemu okrevanju gospodarstva, opaženemu od leta 2013, meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe glede na trajne negotovosti na finančnih trgih še vedno izpolnjeni. Julija 2013 je Evropska komisija potrdila to stališče s sprejetjem Sporočila o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 (55).

| (102) | Irska centralna banka je v preteklosti že potrdila, da je banka sistemsko pomembna za irski finančni trg (56). Če se ne bi sprejeli ukrepi pomoči za prestrukturiranje, bi nadzorni organ morda zaprl banko ali družbi AIB in ABS pred združitvijo zaradi neizpolnjevanja minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(102)

Irska centralna banka je v preteklosti že potrdila, da je banka sistemsko pomembna za irski finančni trg (56). Če se ne bi sprejeli ukrepi pomoči za prestrukturiranje, bi nadzorni organ morda zaprl banko ali družbi AIB in ABS pred združitvijo zaradi neizpolnjevanja minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev.

5.2.2   Ocena združljivosti

| (103) | Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili sprejeti v okviru prestrukturiranja banke (združeni subjekt). Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila, ki se uporabljajo za dodeljevanje pomoči za prestrukturiranje finančnim institucijam v sedanji krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, v obdobju sedanje finančne krize (i) voditi k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja banke, (ii) vključevati ustrezen lasten prispevek upravičenke (delitev bremena) in zagotavljati, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, ter (iii) vsebovati ustrezne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(103)

Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili sprejeti v okviru prestrukturiranja banke (združeni subjekt). Sporočilo o prestrukturiranju določa pravila, ki se uporabljajo za dodeljevanje pomoči za prestrukturiranje finančnim institucijam v sedanji krizi. V skladu s sporočilom o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, v obdobju sedanje finančne krize (i) voditi k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja banke, (ii) vključevati ustrezen lasten prispevek upravičenke (delitev bremena) in zagotavljati, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, ter (iii) vsebovati ustrezne ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (104) | Pri svoji oceni združljivosti se je Komisija opirala na alternativni osnovni scenarij, ki ga je predlagala banka in ki temelji na predpostavkah, preudarnejših od osnovnega scenarija. |
| --- | --- |

(104)

Pri svoji oceni združljivosti se je Komisija opirala na alternativni osnovni scenarij, ki ga je predlagala banka in ki temelji na predpostavkah, preudarnejših od osnovnega scenarija.

Ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja

| (105) | Kot je Komisija navedla v sporočilu o prestrukturiranju, mora država članica predložiti celovit načrt prestrukturiranja, v katerem je določeno, kako bo ponovno vzpostavljeno dolgoročno uspešno poslovanje subjekta brez državne pomoči in v razumnem roku, vendar najpozneje v petih letih. Glede na točko 13 sporočila o prestrukturiranju je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka na podlagi lastne moči in v skladu z ustreznimi zakonskimi zahtevami sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu. Zato mora biti banka sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastnega kapitala ob upoštevanju svojega profila tveganja. V točki 14 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je za dolgoročno uspešno poslovanje potrebno, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma izplača ali nadomesti v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, s čimer se zagotovi ukinitev kakršne koli oblike dodatne državne pomoči. |
| --- | --- |

(105)

Kot je Komisija navedla v sporočilu o prestrukturiranju, mora država članica predložiti celovit načrt prestrukturiranja, v katerem je določeno, kako bo ponovno vzpostavljeno dolgoročno uspešno poslovanje subjekta brez državne pomoči in v razumnem roku, vendar najpozneje v petih letih. Glede na točko 13 sporočila o prestrukturiranju je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka na podlagi lastne moči in v skladu z ustreznimi zakonskimi zahtevami sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu. Zato mora biti banka sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastnega kapitala ob upoštevanju svojega profila tveganja. V točki 14 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da je za dolgoročno uspešno poslovanje potrebno, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma izplača ali nadomesti v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, s čimer se zagotovi ukinitev kakršne koli oblike dodatne državne pomoči.

| (106) | Irski organi so predložili načrt prestrukturiranja, v katerem je določena strategija banke za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja brez nadaljnje državne pomoči, in sicer z osredotočanjem na (i) preoblikovanje banke v manjšo institucijo z izboljšanim profilom financiranja, ki opravlja storitve predvsem na Irskem; (ii) izboljšanje stopenj dobičkonosnosti s povišanjem neto obrestnih marž, ukrepi za znižanje stroškov in postopnim znižanjem stroškov oslabitve ter (iii) vzdrževanje znatne kapitalske rezerve. |
| --- | --- |

(106)

Irski organi so predložili načrt prestrukturiranja, v katerem je določena strategija banke za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja brez nadaljnje državne pomoči, in sicer z osredotočanjem na (i) preoblikovanje banke v manjšo institucijo z izboljšanim profilom financiranja, ki opravlja storitve predvsem na Irskem; (ii) izboljšanje stopenj dobičkonosnosti s povišanjem neto obrestnih marž, ukrepi za znižanje stroškov in postopnim znižanjem stroškov oslabitve ter (iii) vzdrževanje znatne kapitalske rezerve.

(i)   Manjša institucija z izboljšanim profilom financiranja, ki opravlja storitve predvsem na Irskem

| (107) | Banka je že izvedla daljnosežne ukrepe prestrukturiranja, s katerimi se je znatno zmanjšala bilanca stanja v primerjavi z ravnmi pred krizo, ki so bile posledica nekontrolirane rasti (118 milijard EUR leta 2013 v primerjavi s 136,7 milijarde EUR leta 2011 (57)). Zmanjšanje je bilo doseženo zlasti s prodajo tujih družb, prenosom premoženja, povezanega z lastniškim kapitalom z visokim tveganjem, na agencijo NAMA in drugim zmanjševanjem finančnega vzvoda premoženja (58). Na podlagi tega se je zmanjšala trenutna izpostavljenost banke nepremičninskemu in gradbenemu sektorju, ki se bo v relativnem smislu predvidoma naprej zmanjševala vse do konca obdobja prestrukturiranja. Po mnenju Komisije je nova strategija v razmerah po krizi preudarna in ustrezna. Da bi banka podprla svojo preudarnejšo poslovno strategijo, se je zavezala omejitvi posojil na [...]. |
| --- | --- |

(107)

Banka je že izvedla daljnosežne ukrepe prestrukturiranja, s katerimi se je znatno zmanjšala bilanca stanja v primerjavi z ravnmi pred krizo, ki so bile posledica nekontrolirane rasti (118 milijard EUR leta 2013 v primerjavi s 136,7 milijarde EUR leta 2011 (57)). Zmanjšanje je bilo doseženo zlasti s prodajo tujih družb, prenosom premoženja, povezanega z lastniškim kapitalom z visokim tveganjem, na agencijo NAMA in drugim zmanjševanjem finančnega vzvoda premoženja (58). Na podlagi tega se je zmanjšala trenutna izpostavljenost banke nepremičninskemu in gradbenemu sektorju, ki se bo v relativnem smislu predvidoma naprej zmanjševala vse do konca obdobja prestrukturiranja. Po mnenju Komisije je nova strategija v razmerah po krizi preudarna in ustrezna. Da bi banka podprla svojo preudarnejšo poslovno strategijo, se je zavezala omejitvi posojil na [...].

| (108) | Banka si prav tako prizadeva za ponovno vzpostavitev bolj konzervativnega tradicionalnega bančnega modela, pri čemer bo ob koncu obdobja prestrukturiranja v okviru alternativnega osnovnega scenarija svoj portfelj posojil znatno financirala z vlogami strank, predvideno razmerje med posojili in vlogami pa bo manj kot [95–120]-odstotno. Ta cilj je rezultat ambicioznega in uspešno izvedenega načrta za zmanjšanje finančnega vzvoda ter sorazmerno preudarnih predpostavk glede razvoja obsega vlog. Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da banka v skladu z alternativnim osnovnim scenarijem ne načrtuje pretirane odvisnosti od grosističnih in institucionalnih virov financiranja, kot je financiranje ECB. |
| --- | --- |

(108)

Banka si prav tako prizadeva za ponovno vzpostavitev bolj konzervativnega tradicionalnega bančnega modela, pri čemer bo ob koncu obdobja prestrukturiranja v okviru alternativnega osnovnega scenarija svoj portfelj posojil znatno financirala z vlogami strank, predvideno razmerje med posojili in vlogami pa bo manj kot [95–120]-odstotno. Ta cilj je rezultat ambicioznega in uspešno izvedenega načrta za zmanjšanje finančnega vzvoda ter sorazmerno preudarnih predpostavk glede razvoja obsega vlog. Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da banka v skladu z alternativnim osnovnim scenarijem ne načrtuje pretirane odvisnosti od grosističnih in institucionalnih virov financiranja, kot je financiranje ECB.

(ii)   Izboljšanje stopenj dobičkonosnosti

| (109) | V zvezi s ponovno vzpostavitvijo dobičkonosnosti je v načrtu predvidena ustrezna kombinacija načrtovanih ukrepov. Nova posojila bodo odobrena po višjih obrestnih merah. Poleg tega bodo cene posojil in vlog (iz preteklega portfelja) izboljšane, kjer bo to mogoče. Skupaj z ukinitvijo provizij za jamstva iz sheme ELG bodo ti ukrepi banki omogočili postopno izboljšanje neto obrestnih marž. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi s ponovno vzpostavitvijo dobičkonosnosti je v načrtu predvidena ustrezna kombinacija načrtovanih ukrepov. Nova posojila bodo odobrena po višjih obrestnih merah. Poleg tega bodo cene posojil in vlog (iz preteklega portfelja) izboljšane, kjer bo to mogoče. Skupaj z ukinitvijo provizij za jamstva iz sheme ELG bodo ti ukrepi banki omogočili postopno izboljšanje neto obrestnih marž.

| (110) | Poleg tega bodo načrtovani ukrepi banke, zlasti program zmanjšanja števila zaposlenih (59) ter pregled plačil in ugodnosti, katerih cilj je znižati operativne stroške banke (za [200–600] milijonov EUR do leta 2015 glede na ravni iz leta 2012), banki omogočili vzpostaviti bolj trajnostno osnovo operativnih stroškov glede na njeno možnosti/zmožnost za ustvarjanje prihodkov. Skupaj z načrtovanim povečanjem prihodkov bodo ti ukrepi banki pomagali bistveno izboljšati razmerje med stroški in prihodki (predvidoma [45–55] % leta 2017 v primerjavi z 123 % leta 2012). Komisija v zvezi s tem pozdravlja zavezo Irske k znižanju operativnih stroškov banke za [200–600] milijonov EUR do leta 2015 v primerjavi z letom 2012 in zavezo, da razmerje med stroški in prihodki ne bo preseglo [45–65] % (razen če bo rast BDP manj kot 2-odstotna, pri čemer razmerje med stroški in prihodki ne bo preseglo [50–70] %). |
| --- | --- |

(110)

Poleg tega bodo načrtovani ukrepi banke, zlasti program zmanjšanja števila zaposlenih (59) ter pregled plačil in ugodnosti, katerih cilj je znižati operativne stroške banke (za [200–600] milijonov EUR do leta 2015 glede na ravni iz leta 2012), banki omogočili vzpostaviti bolj trajnostno osnovo operativnih stroškov glede na njeno možnosti/zmožnost za ustvarjanje prihodkov. Skupaj z načrtovanim povečanjem prihodkov bodo ti ukrepi banki pomagali bistveno izboljšati razmerje med stroški in prihodki (predvidoma [45–55] % leta 2017 v primerjavi z 123 % leta 2012). Komisija v zvezi s tem pozdravlja zavezo Irske k znižanju operativnih stroškov banke za [200–600] milijonov EUR do leta 2015 v primerjavi z letom 2012 in zavezo, da razmerje med stroški in prihodki ne bo preseglo [45–65] % (razen če bo rast BDP manj kot 2-odstotna, pri čemer razmerje med stroški in prihodki ne bo preseglo [50–70] %).

| (111) | Banka napoveduje, da se bodo v obdobju prestrukturiranja v okviru alternativnega osnovnega scenarija postopno znižali stroški oslabitve. Ta trend zniževanja se šteje za ustrezen, saj (i) bi moralo pričakovano okrevanje irskega gospodarstva zmanjšati zamude pri plačevanju novih posojil, (ii) predvideno povišanje cen stanovanj bi moralo omejiti resnost izgub pri hipotekarnih posojilih in (iii) okrepljene dejavnosti banke na področju upravljanja kredita (60) bi morale pospešiti/izboljšati zbirke posojil in njihovo prestrukturiranje. Komisija v zvezi s tem pozdravlja zavezo Irske h kakovostnim in količinskim ciljem prestrukturiranja banke v zvezi s portfeljem posojil za MSP in portfeljem hipotekarnih posojil. |
| --- | --- |

(111)

Banka napoveduje, da se bodo v obdobju prestrukturiranja v okviru alternativnega osnovnega scenarija postopno znižali stroški oslabitve. Ta trend zniževanja se šteje za ustrezen, saj (i) bi moralo pričakovano okrevanje irskega gospodarstva zmanjšati zamude pri plačevanju novih posojil, (ii) predvideno povišanje cen stanovanj bi moralo omejiti resnost izgub pri hipotekarnih posojilih in (iii) okrepljene dejavnosti banke na področju upravljanja kredita (60) bi morale pospešiti/izboljšati zbirke posojil in njihovo prestrukturiranje. Komisija v zvezi s tem pozdravlja zavezo Irske h kakovostnim in količinskim ciljem prestrukturiranja banke v zvezi s portfeljem posojil za MSP in portfeljem hipotekarnih posojil.

| (112) | Banka v skladu z alternativnim osnovnim scenarijem ne bo ponovno vzpostavila dobičkonosnosti pred letom 2016. Ne glede na učinek stroškov oslabitve je dobičkonosnost banke strukturno šibka zaradi obsežnega preostanka portfelja sredstev z nizkim donosom (hipotekarna posojila s spremenljivo obrestno mero in obveznice agencije NAMA). Tako bo donosnost lastniškega kapitala ostala nizka do konca obdobja prestrukturiranja, saj bo leta 2017 dosegla le [5–15] %. Komisija kljub temu meni, da je banka na pravi poti za vzpostavitev konkurenčnejših stopenj donosnosti lastniškega kapitala/dobičkonosnosti v prihodnje, saj bodo nova posojila z višjimi maržami in posojila (iz preteklega portfelja) po novih cenah postopno uravnotežila zastoj dobičkonosnosti zaradi preostanka sredstev z nizkim donosom. Zato je pričakovati, da se bo dobičkonosnost postopno izboljšala. |
| --- | --- |

(112)

Banka v skladu z alternativnim osnovnim scenarijem ne bo ponovno vzpostavila dobičkonosnosti pred letom 2016. Ne glede na učinek stroškov oslabitve je dobičkonosnost banke strukturno šibka zaradi obsežnega preostanka portfelja sredstev z nizkim donosom (hipotekarna posojila s spremenljivo obrestno mero in obveznice agencije NAMA). Tako bo donosnost lastniškega kapitala ostala nizka do konca obdobja prestrukturiranja, saj bo leta 2017 dosegla le [5–15] %. Komisija kljub temu meni, da je banka na pravi poti za vzpostavitev konkurenčnejših stopenj donosnosti lastniškega kapitala/dobičkonosnosti v prihodnje, saj bodo nova posojila z višjimi maržami in posojila (iz preteklega portfelja) po novih cenah postopno uravnotežila zastoj dobičkonosnosti zaradi preostanka sredstev z nizkim donosom. Zato je pričakovati, da se bo dobičkonosnost postopno izboljšala.

(iii)   Znatna kapitalska rezerva

| (113) | Nazadnje Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da je banka institucija z dovolj kapitala, saj bo imela zadostno kapitalsko rezervo do konca obdobja prestrukturiranja. V okviru alternativnega osnovnega scenarija bo banka z 8-odstotno minimalno regulativno kapitalsko zahtevo v letu 2017 ohranila kapitalsko rezervo v znesku [2–6] milijard EUR (in [3–8] milijard EUR s 5,5-odstotnim pragom), zaradi česar bo lahko preživela nadaljnje izgube, če bo okrevanje irskega gospodarstva počasnejše, kot je predvideno. Poleg tega ima banka na voljo instrumente pogojnega kapitala v vrednosti 1,6 milijarde EUR, ki jih lahko po potrebi uporabi za okrepitev svoje kapitalske osnove. V zvezi s tem se je Irska zavezala, da banka ne bo izplačala instrumentov pogojnega kapitala, dokler ne bodo objavljeni rezultati pregleda kakovosti sredstev/testa izjemnih situacij. |
| --- | --- |

(113)

Nazadnje Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da je banka institucija z dovolj kapitala, saj bo imela zadostno kapitalsko rezervo do konca obdobja prestrukturiranja. V okviru alternativnega osnovnega scenarija bo banka z 8-odstotno minimalno regulativno kapitalsko zahtevo v letu 2017 ohranila kapitalsko rezervo v znesku [2–6] milijard EUR (in [3–8] milijard EUR s 5,5-odstotnim pragom), zaradi česar bo lahko preživela nadaljnje izgube, če bo okrevanje irskega gospodarstva počasnejše, kot je predvideno. Poleg tega ima banka na voljo instrumente pogojnega kapitala v vrednosti 1,6 milijarde EUR, ki jih lahko po potrebi uporabi za okrepitev svoje kapitalske osnove. V zvezi s tem se je Irska zavezala, da banka ne bo izplačala instrumentov pogojnega kapitala, dokler ne bodo objavljeni rezultati pregleda kakovosti sredstev/testa izjemnih situacij.

| (114) | Komisija ugotavlja, da namerava banka izplačati preferenčne delnice iz leta 2009 (61) pred koncem obdobja prestrukturiranja. Do 13. maja 2014 je odkup mogoč po valutni pariteti, saj bo po tem datumu veljalo 25-odstotno povišanje. Znesek preferenčnih delnic bi se predvidoma izplačal državi, ki bi enak znesek takoj vložila v banko v obliki lastniškega kapitala (navadnih delnic). Tako se velikost bilance stanja banke ne bi spremenila. Vendar se bo kapitalska struktura banke izboljšala z vidika novih pravil Basel III (62). Poleg tega bi se na podlagi navedenega ukrepa nekoliko povečal državni delež v banki, ki trenutno znaša 99,8 %. |
| --- | --- |

(114)

Komisija ugotavlja, da namerava banka izplačati preferenčne delnice iz leta 2009 (61) pred koncem obdobja prestrukturiranja. Do 13. maja 2014 je odkup mogoč po valutni pariteti, saj bo po tem datumu veljalo 25-odstotno povišanje. Znesek preferenčnih delnic bi se predvidoma izplačal državi, ki bi enak znesek takoj vložila v banko v obliki lastniškega kapitala (navadnih delnic). Tako se velikost bilance stanja banke ne bi spremenila. Vendar se bo kapitalska struktura banke izboljšala z vidika novih pravil Basel III (62). Poleg tega bi se na podlagi navedenega ukrepa nekoliko povečal državni delež v banki, ki trenutno znaša 99,8 %.

(iv)   Sklepna ugotovitev

| (115) | Pobude, ki jih družba AIB že izvaja (tj. zmanjšanje finančnega vzvoda, zniževanje stroškov, izboljšan profil financiranja), in pobude, ki se bodo za ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti predvidoma izvajale v celotnem obdobju prestrukturiranja (tj. nova posojila po višji ceni/posojila in vloge iz preteklega portfelja po novih cenah, dodatno znižanje stroškov osebja in okrepljene dejavnosti upravljanja kredita (63)), so ustrezne glede na vrsto finančnih težav banke (64). |
| --- | --- |

(115)

Pobude, ki jih družba AIB že izvaja (tj. zmanjšanje finančnega vzvoda, zniževanje stroškov, izboljšan profil financiranja), in pobude, ki se bodo za ponovno vzpostavitev dobičkonosnosti predvidoma izvajale v celotnem obdobju prestrukturiranja (tj. nova posojila po višji ceni/posojila in vloge iz preteklega portfelja po novih cenah, dodatno znižanje stroškov osebja in okrepljene dejavnosti upravljanja kredita (63)), so ustrezne glede na vrsto finančnih težav banke (64).

| (116) | V skladu s tem je v načrtu prestrukturiranja določena prepričljiva strategija za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke. Kombinacija zgoraj opisanih ukrepov se zdi primerna za zagotovitev prihodnjega uspešnega poslovanja banke brez nadaljnje državne podpore. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s tem je v načrtu prestrukturiranja določena prepričljiva strategija za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke. Kombinacija zgoraj opisanih ukrepov se zdi primerna za zagotovitev prihodnjega uspešnega poslovanja banke brez nadaljnje državne podpore.

| (117) | Vendar se bo ponovno vzpostavljanje dobičkonosnosti banke zaradi preostanka sredstev banke z nizkim donosom morda zavleklo do konca obdobja prestrukturiranja. Zato donosnost lastniškega kapitala banke v okviru alternativnega osnovnega scenarija ostaja sorazmerno nizka, tudi ob koncu obdobja prestrukturiranja, vendar je opazen zmeren trend rasti. |
| --- | --- |

(117)

Vendar se bo ponovno vzpostavljanje dobičkonosnosti banke zaradi preostanka sredstev banke z nizkim donosom morda zavleklo do konca obdobja prestrukturiranja. Zato donosnost lastniškega kapitala banke v okviru alternativnega osnovnega scenarija ostaja sorazmerno nizka, tudi ob koncu obdobja prestrukturiranja, vendar je opazen zmeren trend rasti.

| (118) | Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da načrt prestrukturiranja banke na splošno prepričljivo določa pot za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da načrt prestrukturiranja banke na splošno prepričljivo določa pot za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke.

Zmanjšanje pomoči na najmanjšo potrebno: lastni prispevek in delitev bremena

| (119) | V oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenca. Zato je določeno, da (i) je treba znesek pomoči omejiti in da (ii) je potreben znaten lasten prispevek. |
| --- | --- |

(119)

V oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je za omejitev pomoči na najmanjšo potrebno ter odpravo izkrivljanja konkurence in moralnega tveganja potreben ustrezen prispevek upravičenca. Zato je določeno, da (i) je treba znesek pomoči omejiti in da (ii) je potreben znaten lasten prispevek.

| (120) | V sporočilu o prestrukturiranju je nadalje navedeno, da mora banka za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti lastna sredstva, da bi lahko pomoč omejila na najmanjšo potrebno. Stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne sme kriti le država, ampak tudi tisti, ki so vlagali v banko. Ta cilj je mogoče doseči zlasti z absorpcijo izgub z razpoložljivim kapitalom. |
| --- | --- |

(120)

V sporočilu o prestrukturiranju je nadalje navedeno, da mora banka za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti lastna sredstva, da bi lahko pomoč omejila na najmanjšo potrebno. Stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne sme kriti le država, ampak tudi tisti, ki so vlagali v banko. Ta cilj je mogoče doseči zlasti z absorpcijo izgub z razpoložljivim kapitalom.

| (121) | Prejšnji lastniki družbe AIB so dosegli navidezno popolno delitev bremena. Delničarji so bili odstranjeni, država pa ima zdaj v lasti 99,8 % banke. Komisija zato meni, da je delitev bremena med prejšnjimi lastniki pomembna in ustrezna. |
| --- | --- |

(121)

Prejšnji lastniki družbe AIB so dosegli navidezno popolno delitev bremena. Delničarji so bili odstranjeni, država pa ima zdaj v lasti 99,8 % banke. Komisija zato meni, da je delitev bremena med prejšnjimi lastniki pomembna in ustrezna.

| (122) | Kar zadeva imetnike podrejenega dolga, je bilo med letoma 2009 in 2011 izvedenih več ukrepov upravljanja obveznosti/ponovnih odkupov dolga, ki so prispevali 5,4 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda (ponovni odkup instrumentov prvega in drugega reda). Trenutno ostaja v banki le manjši znesek podrejenega dolga (tj. približno 34 milijonov EUR dne 31. decembra 2012) [...]. Podrejeni upniki so torej ustrezno prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(122)

Kar zadeva imetnike podrejenega dolga, je bilo med letoma 2009 in 2011 izvedenih več ukrepov upravljanja obveznosti/ponovnih odkupov dolga, ki so prispevali 5,4 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda (ponovni odkup instrumentov prvega in drugega reda). Trenutno ostaja v banki le manjši znesek podrejenega dolga (tj. približno 34 milijonov EUR dne 31. decembra 2012) [...]. Podrejeni upniki so torej ustrezno prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja.

| (123) | Poleg tega je banka pomembno prispevala h kritju stroškov prestrukturiranja s prodajo hčerinskih družb in deležev (65). S tem je banka k omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno prispevala 3,3 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda. |
| --- | --- |

(123)

Poleg tega je banka pomembno prispevala h kritju stroškov prestrukturiranja s prodajo hčerinskih družb in deležev (65). S tem je banka k omejitvi pomoči na najmanjšo potrebno prispevala 3,3 milijarde EUR temeljnega kapitala prvega reda.

| (124) | Banka plačuje redno 10-odstotno nadomestilo za instrumente pogojnega kapitala in 8-odstotno nadomestilo za preferenčne delnice (v gotovini ali z izdajo novih nadomestnih navadnih delnic). Poleg tega se za preferenčne delnice uporablja 25-odstotno povišanje, če jih banka ne odkupi do 13. maja 2014. Po mnenju Komisije je to nadomestilo ustrezno, čeprav je ob upoštevanju težav družbe AIB/banke nizko (66). |
| --- | --- |

(124)

Banka plačuje redno 10-odstotno nadomestilo za instrumente pogojnega kapitala in 8-odstotno nadomestilo za preferenčne delnice (v gotovini ali z izdajo novih nadomestnih navadnih delnic). Poleg tega se za preferenčne delnice uporablja 25-odstotno povišanje, če jih banka ne odkupi do 13. maja 2014. Po mnenju Komisije je to nadomestilo ustrezno, čeprav je ob upoštevanju težav družbe AIB/banke nizko (66).

| (125) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da načrt prestrukturiranja banke določa ustrezen lasten prispevek in delitev bremena. |
| --- | --- |

(125)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da načrt prestrukturiranja banke določa ustrezen lasten prispevek in delitev bremena.

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (126) | V oddelku 4 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da mora načrt prestrukturiranja vključevati ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. Ti ukrepi morajo obravnavati izkrivljanja na trgih, na katerih upravičenec deluje po prestrukturiranju. V obravnavanem primeru je treba zagotoviti, da lahko morebitni novi udeleženci brez težav vstopajo na koncentrirani irski trg bančnih storitev za povečanje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(126)

V oddelku 4 sporočila o prestrukturiranju je določeno, da mora načrt prestrukturiranja vključevati ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. Ti ukrepi morajo obravnavati izkrivljanja na trgih, na katerih upravičenec deluje po prestrukturiranju. V obravnavanem primeru je treba zagotoviti, da lahko morebitni novi udeleženci brez težav vstopajo na koncentrirani irski trg bančnih storitev za povečanje konkurenčnosti.

| (127) | Banka se zavezuje, da bo med julijem 2014 in junijem 2017 izvajala nekatere ukrepe za zaščito konkurence, in sicer zagotavljanje svežnja storitev in svežnja za mobilnost strank zadevnim konkurentom (67). |
| --- | --- |

(127)

Banka se zavezuje, da bo med julijem 2014 in junijem 2017 izvajala nekatere ukrepe za zaščito konkurence, in sicer zagotavljanje svežnja storitev in svežnja za mobilnost strank zadevnim konkurentom (67).

| (128) | Namen svežnja storitev je znižanje stroškov vstopa ali stroškov širitve konkurenta. Banka bo upravičencu do svežnja storitev po povečanih stroških (stroški, ki nastanejo neposredno ob opravljanju zadevne storitve) zagotovila podporo za več podpornih funkcij (npr. kliring, obravnavanje transakcij v papirni obliki), upravičenec pa se lahko odloči za naložbe v lastno infrastrukturo šele pozneje, ko bo njegov krog strank dovolj velik, da bo lahko kril fiksne stroške. Ta upravičenec bo lahko po povečanih stroških dostopal tudi do mreže bančnih avtomatov banke in svojim strankam takoj zagotovil nacionalno pokritost. |
| --- | --- |

(128)

Namen svežnja storitev je znižanje stroškov vstopa ali stroškov širitve konkurenta. Banka bo upravičencu do svežnja storitev po povečanih stroških (stroški, ki nastanejo neposredno ob opravljanju zadevne storitve) zagotovila podporo za več podpornih funkcij (npr. kliring, obravnavanje transakcij v papirni obliki), upravičenec pa se lahko odloči za naložbe v lastno infrastrukturo šele pozneje, ko bo njegov krog strank dovolj velik, da bo lahko kril fiksne stroške. Ta upravičenec bo lahko po povečanih stroških dostopal tudi do mreže bančnih avtomatov banke in svojim strankam takoj zagotovil nacionalno pokritost.

| (129) | Sveženj mobilnosti za stranke bo upravičencem znižal stroške pridobivanja strank. Upravičenci bodo prek banke stopili v stik s strankami banke in jim predstavili alternativne produkte za njihove tekoče račune, osebne kreditne kartice, poslovne tekoče račune, poslovne kreditne kartice, hipoteke ter posojila za MSP in družbe. Čeprav je težko predvideti, koliko strank banke se bo odločilo za prehod na bančne produkte upravičencev ukrepa, je ta pristop k strankam bolj ciljno usmerjen in cenejši od običajnih ukrepov oglaševanja. |
| --- | --- |

(129)

Sveženj mobilnosti za stranke bo upravičencem znižal stroške pridobivanja strank. Upravičenci bodo prek banke stopili v stik s strankami banke in jim predstavili alternativne produkte za njihove tekoče račune, osebne kreditne kartice, poslovne tekoče račune, poslovne kreditne kartice, hipoteke ter posojila za MSP in družbe. Čeprav je težko predvideti, koliko strank banke se bo odločilo za prehod na bančne produkte upravičencev ukrepa, je ta pristop k strankam bolj ciljno usmerjen in cenejši od običajnih ukrepov oglaševanja.

| (130) | Opisani ukrepi zagotavljajo okvir za spodbujanje novih vstopov na irski trg bančnih storitev in tako omejujejo izkrivljanje konkurence zaradi pomoči, dodeljene banki. |
| --- | --- |

(130)

Opisani ukrepi zagotavljajo okvir za spodbujanje novih vstopov na irski trg bančnih storitev in tako omejujejo izkrivljanje konkurence zaradi pomoči, dodeljene banki.

| (131) | Poleg tega je Komisija zadovoljna z zavezami Irske, ki se nanašajo na nekatere poslovne omejitve v obdobju prestrukturiranja, zlasti zgornjo mejo za posojila v znesku [...] leta [...] in [...]. Prepoved prevzema bo zagotavljala tudi, da se državna pomoč ne bo uporabila za prevzem konkurentov, ampak se bo uporabljala za predvideni namen, tj. financiranje postopka prestrukturiranja. Poleg tega bo banka spoštovala zaveze glede ravnanja, povezane s prepovedjo oglaševanja in sponzoriranja (68). |
| --- | --- |

(131)

Poleg tega je Komisija zadovoljna z zavezami Irske, ki se nanašajo na nekatere poslovne omejitve v obdobju prestrukturiranja, zlasti zgornjo mejo za posojila v znesku [...] leta [...] in [...]. Prepoved prevzema bo zagotavljala tudi, da se državna pomoč ne bo uporabila za prevzem konkurentov, ampak se bo uporabljala za predvideni namen, tj. financiranje postopka prestrukturiranja. Poleg tega bo banka spoštovala zaveze glede ravnanja, povezane s prepovedjo oglaševanja in sponzoriranja (68).

Izvajanje in spremljanje

| (132) | V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju je treba Komisiji redno pošiljati podrobna poročila, da bi lahko preverila ustrezno izvajanje načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(132)

V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju je treba Komisiji redno pošiljati podrobna poročila, da bi lahko preverila ustrezno izvajanje načrta prestrukturiranja.

| (133) | Imenovan bo skrbnik spremljanja, ki bo Komisiji redno poročal o tem, kako banka izvaja načrt prestrukturiranja in ali spoštuje dane zaveze. |
| --- | --- |

(133)

Imenovan bo skrbnik spremljanja, ki bo Komisiji redno poročal o tem, kako banka izvaja načrt prestrukturiranja in ali spoštuje dane zaveze.

| (134) | Ob upoštevanju zavez in daljnosežnih ukrepov prestrukturiranja, ki jih banka že izvaja, ter glede na ustreznost lastnega prispevka in delitve bremena, kot je bilo ugotovljeno zgoraj, Komisija meni, da se izvaja dovolj zaščitnih ukrepov za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence kljub visokemu znesku pomoči, dodeljene družbama AIB in EBS pred združitvijo in po njej. |
| --- | --- |

(134)

Ob upoštevanju zavez in daljnosežnih ukrepov prestrukturiranja, ki jih banka že izvaja, ter glede na ustreznost lastnega prispevka in delitve bremena, kot je bilo ugotovljeno zgoraj, Komisija meni, da se izvaja dovolj zaščitnih ukrepov za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence kljub visokemu znesku pomoči, dodeljene družbama AIB in EBS pred združitvijo in po njej.

5.3   SKLEPNA UGOTOVITEV O OBSTOJU POMOČI IN ZDRUŽLJIVOSTI

| (135) | Ukrepi od „a“ do „o“ iz preglednice 3 se štejejo za pomoč za prestrukturiranje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ob upoštevanju zavez Irske je Komisija sklenila, da je načrt prestrukturiranja banke v skladu s sporočilom o prestrukturiranju, da je pomoč za prestrukturiranje omejena na najmanjšo potrebno in da je izkrivljanje konkurence ustrezno obravnavano. Pomoč za prestrukturiranje je torej združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe. V skladu s tem je Komisija – |
| --- | --- |

(135)

Ukrepi od „a“ do „o“ iz preglednice 3 se štejejo za pomoč za prestrukturiranje v smislu člena 107(1) Pogodbe. Ob upoštevanju zavez Irske je Komisija sklenila, da je načrt prestrukturiranja banke v skladu s sporočilom o prestrukturiranju, da je pomoč za prestrukturiranje omejena na najmanjšo potrebno in da je izkrivljanje konkurence ustrezno obravnavano. Pomoč za prestrukturiranje je torej združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe. V skladu s tem je Komisija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Naslednji ukrepi pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) Pogodbe:

| — | ukrepi, sprejeti v korist družbe AIB






  (a) | jamstva v okviru sheme CIFS v vrednosti do 133 milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

—

ukrepi, sprejeti v korist družbe AIB

(a)

jamstva v okviru sheme CIFS v vrednosti do 133 milijard EUR;

| (b) | jamstva v okviru sheme ELG v vrednosti do 62,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(b)

jamstva v okviru sheme ELG v vrednosti do 62,5 milijarde EUR;

| (c) | ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva (prenos 20,4 milijarde EUR na agencijo NAMA), ki vključuje ocenjeni znesek pomoči 1,6 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(c)

ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva (prenos 20,4 milijarde EUR na agencijo NAMA), ki vključuje ocenjeni znesek pomoči 1,6 milijarde EUR;

| (d) | dokapitalizacija v obliki preferenčnih delnic maja 2009 za znesek 3,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(d)

dokapitalizacija v obliki preferenčnih delnic maja 2009 za znesek 3,5 milijarde EUR;

| (e) | dokapitalizacija v obliki novega lastniškega kapitala decembra 2010 za znesek 3,7 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(e)

dokapitalizacija v obliki novega lastniškega kapitala decembra 2010 za znesek 3,7 milijarde EUR;

| (f) | državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč do drugega četrtletja 2011 za znesek [5–15 milijard EUR], |
| --- | --- |

(f)

državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč do drugega četrtletja 2011 za znesek [5–15 milijard EUR],

| — | ukrepi, sprejeti v korist družbe EBS






  (g) | jamstva v okviru sheme CIFS v vrednosti do 14,4 milijarde EUR; |
| --- | --- | --- |

—

ukrepi, sprejeti v korist družbe EBS

(g)

jamstva v okviru sheme CIFS v vrednosti do 14,4 milijarde EUR;

| (h) | jamstva v okviru sheme ELG v vrednosti do 8,0 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(h)

jamstva v okviru sheme ELG v vrednosti do 8,0 milijarde EUR;

| (i) | ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva (prenos 0,9 milijarde EUR na agencijo NAMA), ki vključuje ocenjeni znesek pomoči 0,1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(i)

ukrep finančne pomoči za oslabljena sredstva (prenos 0,9 milijarde EUR na agencijo NAMA), ki vključuje ocenjeni znesek pomoči 0,1 milijarde EUR;

| (j) | dokapitalizacija v obliki posebnih investicijskih delnic maja in decembra 2010 za znesek 0,625 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(j)

dokapitalizacija v obliki posebnih investicijskih delnic maja in decembra 2010 za znesek 0,625 milijarde EUR;

| (k) | dokapitalizacija z neposredno donacijo v obliki zadolžnic decembra 2010 za znesek 0,25 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(k)

dokapitalizacija z neposredno donacijo v obliki zadolžnic decembra 2010 za znesek 0,25 milijarde EUR;

| (l) | državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč za znesek [0–5 milijard EUR], |
| --- | --- |

(l)

državno jamstvo za nujno likvidnostno pomoč za znesek [0–5 milijard EUR],

| — | ukrepi, sprejeti v korist banke (združeni subjekt)






  (m) | dokapitalizacija v obliki navadnih delnic julija 2011 za znesek 5 milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

—

ukrepi, sprejeti v korist banke (združeni subjekt)

(m)

dokapitalizacija v obliki navadnih delnic julija 2011 za znesek 5 milijard EUR;

| (n) | dokapitalizacija v obliki pogojnih kapitalskih zapisov julija 2011 za znesek 1,6 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(n)

dokapitalizacija v obliki pogojnih kapitalskih zapisov julija 2011 za znesek 1,6 milijarde EUR;

| (o) | dokapitalizacija v obliki kapitalskega prispevka julija 2011 za znesek 6,1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(o)

dokapitalizacija v obliki kapitalskega prispevka julija 2011 za znesek 6,1 milijarde EUR.

2.   Državna pomoč iz odstavka 1 je ob upoštevanju načrta prestrukturiranja in zavez iz Priloge združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3) Pogodbe.

Člen 2

Irska zagotovi celovito izvajanje načrta prestrukturiranja, ki je bil predložen 28. septembra 2012, in naknadnih sprememb načrta, vključno z zavezami iz Priloge.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Irsko.

V Bruslju, 7. maja 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 214, 7.8.2010, str. 3.

1

(2)  Sklep Komisije v zadevi N 241/09, Recapitalisation of Αllied Irish Bank by the Irish State (Dokapitalizacija banke Αllied Irish Bank s strani irske države) (UL C 223, 16.9.2009, str. 2).

2

Dokapitalizacija banke Αllied Irish Bank s strani irske države

(3)  Sklep Komisije v zadevi N 553/10, Second emergency recapitalisation in favour of Allied Irish Banks plc (Druga nujna dokapitalizacija v podjetje Allied Irish Banks plc) (UL C 76, 10.3.2011, str. 4).

3

Druga nujna dokapitalizacija v podjetje Allied Irish Banks plc

(4)  Bruto kapitalski injekciji sta znašali 3,9 milijarde EUR oziroma 6,3 milijarde EUR, vključno s provizijama v znesku 0,2 milijarde EUR pri vsaki kapitalski injekciji, ki ju je družba AIB vrnila irski vladi.

4

(5)  Sklep Komisije je omogočil šestmesečno dokapitalizacijo kot sanacijski ukrep na podlagi predložitve posodobljenega načrta prestrukturiranja. Drugi obrok dokapitalizacije, predviden februarja, ni bil plačan.

5

(6)  Sklep Komisije v zadevi N 160/10, Recapitalisation of EBS (Dokapitalizacija podjetja EBS) (UL C 217, 11.8.2010, str. 2).

6

Dokapitalizacija podjetja EBS

(7)  Sklep Komisije v zadevi C 25/10 (ex-N 212/10), Restructuring of Educational Building Society (Prestrukturiranje podjetja Educational Building Society) (UL C 300, 6.11.2010, str. 17).

7

Prestrukturiranje podjetja Educational Building Society

(8)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

8

(9)  Aprila 2012 je bilo sklenjeno, da mora poleg družbe AIB in banke BoI družba Permanent TSB ostati dejavno kot tretji domači posojilodajalec.

9

(10)  Sklep Komisije v zadevi SA.33296, Emergency recapitalisation in favour of the merged entity Educational Building Society/Allied Irish Banks plc (Nujna dokapitalizacija v združeni subjekt Educational Building Society/Allied Irish Banks plc) (UL C 268, 10.9.2011, str. 3).

10

Nujna dokapitalizacija v združeni subjekt Educational Building Society/Allied Irish Banks plc

(11)  Načrt je bil evidentiran pod številko zadeve SA.29786.

11

(12)  Najpomembnejši dopolnilni prispevki so bili predloženi 10. in 11. januarja, 13. februarja ter 20. in 27. marca 2014 ter so se nanašali na finančne napovedi.

12

(13)  Glej opombo 2.

13

(14)  Glej opombo 10.

14

(15)  Preudarni pregled ocene temeljnega kapitala in preudarni pregled ocene likvidnosti. Podrobno sta opisana v uvodnih izjavah 25 do 31 Sklepa Komisije v zadevi SA.33296.

15

(16)  Program gospodarskega prilagajanja za Irsko je bil uradno sprejet decembra 2010. Vključeval je skupni finančni sveženj v znesku 85 milijard EUR za obdobje 2010–2013.

16

(17)  Kapitalski instrumenti, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 28, 29 in 31 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

17

(18)  Pogojni kapital je dolg, ki se pretvori v lastniški kapital, ko so izpolnjeni nekateri pogoji.

18

(19)  200 podružnic družbe AIB in 74 podružnic družbe EBS glede na podatke iz decembra 2013.

19

(20)  Vloge strank, vložene pri banki Anglo Irish Bank, so bile februarja 2011 prenesene na banko Allied Irish Bank (GB), ki zdaj zagotavlja depozitne storitve približno 60 000 strankam množičnega trga v Veliki Britaniji.

20

(21)  Hipotekarnih posojil s spremenljivo obrestno mero je več vrst. V tem primeru obrestna mera hipotekarnega posojila sledi temeljni obrestni meri Evropske centralne banke, in sicer na določeni stopnji nad to temeljno obrestno mero.

21

(22)  Obrestna mera ECB se je s 4,25 % julija 2008 znižala na 1 % maja 2009.

22

(23)  Glej Sklep Komisije v zadevi N 725/09, Establishment of a National Asset Management Agency (NAMA) (Vzpostavitev irske nacionalne agencije za upravljanje sredstev) (UL C 94, 14.4.2010, str. 10).

23

Vzpostavitev irske nacionalne agencije za upravljanje sredstev

(24)  Glej Sklep Komisije v zadevi NN 48/08, Guarantee Scheme for Banks in Ireland (Jamstvena shema za banke na Irskem) (UL C 312, 6.12.2008, str. 2).

24

Jamstvena shema za banke na Irskem

(25)  Glej Sklep Komisije v zadevi N 349/09, Credit Institutions Eligible Liability Guarantee Scheme (Jamstvena shema za upravičene obveznosti kreditnih institucij) (UL C 72, 20.3.2010, str. 6) in njegova podaljšanja.

25

Jamstvena shema za upravičene obveznosti kreditnih institucij

(26)  Družba AIB: Sklep Komisije v zadevi N 241/09 in Sklep Komisije v zadevi SA.31891 (N 533/10).

26

Družba EBS: Sklep Komisije v zadevi N 160/10.

(27)  Glej opombo 10.

27

(28)  Kapitalski prispevek ministra za finance in komisije nacionalnega rezervnega pokojninskega sklada je znašal 6,1 milijarde EUR; izdane niso bile nobene nove delnice in za ta kapitalski prispevek ni bila zagotovljena nobena protivrednost.

28

(29)  Opisano v uvodnih izjavah 18 do 33 Sklepa v zadevi N 241/09.

29

(30)  Zneski pomoči v zvezi z ukrepi finančne pomoči za oslabljena sredstva za družbi AIB in EBS so ocenjeni zneski, saj mora Komisija najnovejše tranše sredstev, prenesenih na agencijo NAMA, še odobriti. Te ocene temeljijo na informacijah, ki jih je Irska zagotovila 14. februarja 2013.

30

(31)  Zaupne informacije.

31

(32)  Ukrepi upravljanja obveznosti: ponovni odkup ali pretvorba podrejenega dolga v kapitalske instrumente (navaden lastniški temeljni kapital), običajno po nižji ceni. Ti ukrepi bi se lahko izvedli tudi z znižanjem nominalne vrednosti dolga ali predčasnega odkupa po vrednosti, ki ni nominalna.

32

(33)  Stanje na dan 30. junija 2013.

33

(34)  Ekvivalent polnega delovnega časa.

34

(35)  Donosnost lastniškega kapitala vključuje preferenčne delnice v povprečnem lastniškem kapitalu.

35

(36)  Razen lastniškega kapitala.

36

(37)  Cilji zmanjšanja finančnega vzvoda v okviru cilja PLAR 2011 v znesku 20,5 milijarde EUR so bili doseženi.

37

(38)  Zmanjšanje je še večje, in sicer znaša 38 %, če je izmerjeno glede na podatke iz leta 2009, pred združitvijo družb AIB in EBS, ko je skupno premoženje družbe AIB znašalo 174,3 milijarde EUR, skupno premoženje družbe EBS pa 21,5 milijarde EUR.

38

(39)  Razen lastniškega kapitala.

39

(40)  Zmanjšanje portfelja posojil je posledica dejstva, da je skupna vrednost odpisov in odkupov višja od vrednosti nove proizvodnje.

40

(41)  Obveznice, ki jih je agencija NAMA izdala v zameno za (slaba) sredstva, ki so jih nanjo prenesle sodelujoče kreditne institucije. Natančneje je agencija NAMA nakupno ceno sredstev, ki so bila prenesena nanjo, poravnala tako, da je izdala nadrejene dolžniške vrednostne papirje, za katere jamči država, za 95 % nakupne cene in podrejene dolžniške vrednostne papirje (za katere država ne jamči) za 5 % cene.

41

(42)  V okviru napovedanih količnikov likvidnostnega kritja se obveznice agencije NAMA, ki jih ima v lasti banka, štejejo za visokokakovostna likvidna sredstva, kot je v svojem poročilu o ukrepih v zvezi z likvidnostjo iz decembra 2013 predlagal Evropski bančni organ. Končna sestava količnika neto stabilnih virov financiranja bo obravnavana v prihodnosti.

42

(43)  Obstoječi portfelj posojil v primerjavi z novo proizvodnjo.

43

(44)  Strategija banke za reševanje hipotek v zaostanku s plačili je bila uvedena leta 2012 po posvetovanjih z irsko vlado in irsko centralno banko o morebitnih rešitvah vprašanja hipotek v zaostanku s plačili. V okviru te strategije banka jemalcem hipotekarnih posojil zagotavlja nove možnosti opustitev. Strategija za reševanje hipotek v zaostanku s plačili se zdaj v celoti izvaja, pri čemer je jemalcem hipotekarnih posojil s finančnimi težavami na voljo več kot 300 strokovnih uslužbencev.

44

(45)  Od 1. januarja 2014 v okviru pravil Basel III.

45

(46)  Za namene tega sklepa „minimalni regulativni kapital“ pomeni kapital, ki ga irska centralna banka zahteva za irske banke.

46

(47)  V okviru celovite ocene, ki jo trenutno izvajata Evropska centralna banka in Evropski bančni organ, se bo 5,5-odstotni prag navadnega lastniškega temeljnega kapitala uporabil v neugodnem scenariju.

47

(48)  Neporavnane instrumente pogojnega kapitala banke je treba nemudoma in obvezno odplačati, poleg tega pa se ti pretvorijo v navadne delnice, če je delež temeljnega kapitala prvega reda (delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala po datumu izvajanja direktive CRD IV) manjši od sprožitvenega deleža 8,25 %. Sveženj CRD IV (direktiva in uredba o kapitalskih zahtevah) (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

48

(49)  Nova pravila v okviru svežnja CRD IV bodo med drugim od banke zahtevala, da od svojega navadnega temeljnega lastniškega kapitala odšteje vrednost večine svojih odloženih terjatev za davek, vključno z vsemi odloženimi terjatvami za davek, ki izhajajo iz neizrabljenih davčnih izgub. Te terjatve se od navadnega temeljnega lastniškega kapitala odštevajo postopno v desetletnem obdobju.

49

(50)  Irska centralna banka je leta 2013 v okviru ukrepa PCAR ocenila bilanco stanja kreditnih institucij (banke AIB, BoI in PTSB.) O zahtevi za izvedbo te ocene so se v okviru programa dogovorili Mednarodni denarni sklad, Komisija in Evropska centralna banka. Cilj te ocene, ki je trenutna ocena, saj v njej še niso upoštevani nerealizirani prihodnji dobički ali izgube, je bil ponovno oceniti rezervacije in tveganju prilagojena sredstva, da bi se junija 2013 ocenila kapitalska ustreznost banke.

50

(51)  Glej uvodno izjavo 69.

51

(52)  Celovita ocena, ki jo izvedeta Evropska centralna banka in Evropski bančni organ ter vključuje pregled kakovosti sredstev in test izjemnih situacij glavnih evropskih bank. Rezultati bodo predvidoma znani oktobra 2014.

52

(53)  Za ukrepe dokapitalizacije glej: uvodne izjave 40 do 47 Sklepa v zadevi N 160/10; uvodne izjave 43 do 48 Sklepa v zadevi N 241/09; uvodne izjave 59 do 65 Sklepa v zadevi SA.31891 (N 553/10) in uvodne izjave 54 do 60 Sklepa v zadevi SA.33296. Poleg tega je Komisija v okviru prejšnjih sklepov določila, da podpora, dodeljena v okviru shem CIFS in ELG ter v okviru agencije NAMA, pomeni državno pomoč (glej uvodni izjavi 37 in 41).

53

(54)  Glej preglednico 3 za ustrezne zneske v okviru shem CIFS in ELG.

54

(55)  UL C 216, 30.7.2013, str. 1 (glej zlasti točko 6).

55

(56)  Dopis guvernerja irske centralne banke ministru za finance z dne 19. novembra 2010.

56

(57)  Zmanjšanje bilance stanja je še večje v primerjavi z bilanco stanja družb AIB in EBS leta 2009, tj. pred združitvijo. Skupno premoženje obeh institucij je leta 2009 presegalo 195 milijard EUR.

57

(58)  Glej oddelek 2.5 tega sklepa.

58

(59)  Program zgodnje upokojitve in prostovoljne odpovedi.

59

(60)  Kot je opisano v uvodni izjavi 68.

60

(61)  Glej uvodno izjavo 46.

61

(62)  Od 1. januarja 2018 se preferenčne delnice ne bodo več obravnavale kot navaden lastniški temeljni kapital.

62

(63)  Kot je opisano v uvodni izjavi 68.

63

(64)  Glej uvodne izjave 32 do 39.

64

(65)  Glej oddelek 2.5 tega sklepa.

65

(66)  Glej uvodne izjave 62 do 82 Sklepa v zadevi N 241/09 ter uvodne izjave 76 do 78 Sklepa v zadevi SA.33296.

66

(67)  Za namene te zaveze „zadevni konkurent“ pomeni kreditno institucijo, ki posluje na Irskem in ki ob zahtevanju ukrepov iz svežnja storitev ali svežnja za mobilnost strank ni v obdobju prestrukturiranja v okviru državne pomoči.

67

(68)  Glej uvodno izjavo 86 in Prilogo.

68

---

PRILOGA

POGOJI KREDITIRANJA – ZADEVA SA.29786 – IRSKA – PRESTRUKTURIRANJE DRUŽBE AIB

Irska se zavezuje, da bo zagotovila pravilno in celovito izvajanje načrta prestrukturiranja družbe AIB, ki je bil predložen septembra 2012, kot je bil spremenjen in dopolnjen s pisnimi sporočili. Ta dokument (Pogoji kreditiranja) določa pogoje (zaveze) za prestrukturiranje družbe AIB, h katerim se je Irska zavezala.

1.   Opredelitev pojmov

V tem dokumentu, če ni določeno drugače, ednina vključuje množino (in obratno), uporabljeni izrazi pa imajo naslednje pomene:

| 1.1 | „prevzem“ ima pomen, ki mu je pripisan v klavzuli 6.1 tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.1

„prevzem“ ima pomen, ki mu je pripisan v klavzuli 6.1 tega dokumenta;

| 1.2 | „družba AIB“ pomeni družbo Allied Irish Banks, p.l.c., vključno z njeno hčerinsko družbo in povezanimi družbami; |
| --- | --- |

1.2

„družba AIB“ pomeni družbo Allied Irish Banks, p.l.c., vključno z njeno hčerinsko družbo in povezanimi družbami;

| 1.3 | „letni operativni stroški“ pomenijo vsoto (1) stroškov osebja, (2) splošnih in upravnih stroškov ter (3) stroškov amortizacije, oslabitve in odplačila; |
| --- | --- |

1.3

„letni operativni stroški“ pomenijo vsoto (1) stroškov osebja, (2) splošnih in upravnih stroškov ter (3) stroškov amortizacije, oslabitve in odplačila;

| 1.4 | „delovni dan“ pomeni dan med ponedeljkom in petkom, vključno s tema dnevoma, vendar ne vključuje irskih državnih praznikov; |
| --- | --- |

1.4

„delovni dan“ pomeni dan med ponedeljkom in petkom, vključno s tema dnevoma, vendar ne vključuje irskih državnih praznikov;

| 1.5 | „odliv kapitala“ pomeni plačilo dividend državi na navadne delnice in odkup navadnih delnic od države; |
| --- | --- |

1.5

„odliv kapitala“ pomeni plačilo dividend državi na navadne delnice in odkup navadnih delnic od države;

| 1.6 | „centralna banka“ pomeni irsko centralno banko; |
| --- | --- |

1.6

„centralna banka“ pomeni irsko centralno banko;

| 1.7 | „razmerje med stroški in prihodki“ pomeni razmerje, ki se izračuna tako, da se operativni stroški delijo s poslovnimi prihodki; |
| --- | --- |

1.7

„razmerje med stroški in prihodki“ pomeni razmerje, ki se izračuna tako, da se operativni stroški delijo s poslovnimi prihodki;

| 1.8 | „klavzula“ pomeni le klavzulo v tem dokumentu in je njegov del. Naslovi klavzul se uporabljajo le zaradi boljše preglednosti in niso zavezujoči; |
| --- | --- |

1.8

„klavzula“ pomeni le klavzulo v tem dokumentu in je njegov del. Naslovi klavzul se uporabljajo le zaradi boljše preglednosti in niso zavezujoči;

| 1.9 | „celovita ocena“ pomeni test izjemnih situacij za celotno EU v letu 2014, ki ga izvajata Evropska centralna banka in Evropski bančni organ ter ki bo povečal preglednost bilanc stanja večjih bank, vključno z družbo AIB; |
| --- | --- |

1.9

„celovita ocena“ pomeni test izjemnih situacij za celotno EU v letu 2014, ki ga izvajata Evropska centralna banka in Evropski bančni organ ter ki bo povečal preglednost bilanc stanja večjih bank, vključno z družbo AIB;

| 1.10 | „instrument pogojnega kapitala“ pomeni pogojni dolžniški instrument drugega reda v višini 1,6 milijarde EUR, ki ga je družba AIB izdala državi in je podrobneje opisan v podrobnostih o kotaciji z dne 27. oktobra 2011; |
| --- | --- |

1.10

„instrument pogojnega kapitala“ pomeni pogojni dolžniški instrument drugega reda v višini 1,6 milijarde EUR, ki ga je družba AIB izdala državi in je podrobneje opisan v podrobnostih o kotaciji z dne 27. oktobra 2011;

| 1.11 | „sveženj mobilnosti za stranke“ pomeni sveženj ukrepov, opisan v klavzuli 11.5 tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.11

„sveženj mobilnosti za stranke“ pomeni sveženj ukrepov, opisan v klavzuli 11.5 tega dokumenta;

| 1.12 | „datum končne odločitve“ pomeni dan, na katerega Evropska komisija sprejme končno odločitev glede načrta prestrukturiranja družbe AIB; |
| --- | --- |

1.12

„datum končne odločitve“ pomeni dan, na katerega Evropska komisija sprejme končno odločitev glede načrta prestrukturiranja družbe AIB;

| 1.13 | „datum zahtevka“ pomeni dan, na katerega zadevni konkurent družbi AIB predloži utemeljen pisni zahtevek v zvezi s svežnjem za mobilnost strank iz klavzule 11.5 tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.13

„datum zahtevka“ pomeni dan, na katerega zadevni konkurent družbi AIB predloži utemeljen pisni zahtevek v zvezi s svežnjem za mobilnost strank iz klavzule 11.5 tega dokumenta;

| 1.14 | „problematični portfelj MSP“ pomeni poseben portfelj posojil za MSP v okviru družbe AIB, ki jih upravlja skupina za finančne rešitve družbe AIB in za katere se uporabljajo cilji za reševanje banke, ki jih je določila centralna banka, kakršen je bil 31. decembra 2012; |
| --- | --- |

1.14

„problematični portfelj MSP“ pomeni poseben portfelj posojil za MSP v okviru družbe AIB, ki jih upravlja skupina za finančne rešitve družbe AIB in za katere se uporabljajo cilji za reševanje banke, ki jih je določila centralna banka, kakršen je bil 31. decembra 2012;

| 1.15 | „družba EBS“ pomeni družbo EBS Limited, vključno z njeno hčerinsko družbo in povezanimi družbami; |
| --- | --- |

1.15

„družba EBS“ pomeni družbo EBS Limited, vključno z njeno hčerinsko družbo in povezanimi družbami;

| 1.16 | „končna odločitev“ pomeni odločitev, s katero se Evropska komisija odloči glede načrta prestrukturiranja in celotne državne pomoči, dodeljene družbama AIB in EBS pred združitvijo in po njej; |
| --- | --- |

1.16

„končna odločitev“ pomeni odločitev, s katero se Evropska komisija odloči glede načrta prestrukturiranja in celotne državne pomoči, dodeljene družbama AIB in EBS pred združitvijo in po njej;

| 1.17 | „FRAND“ pomeni pravičen, primeren in nediskriminacijski. |
| --- | --- |

1.17

„FRAND“ pomeni pravičen, primeren in nediskriminacijski.

| 1.18 | „BDP“ pomeni bruto domači proizvod Irske, kot ga je sporočil Centralni statistični urad Irske; |
| --- | --- |

1.18

„BDP“ pomeni bruto domači proizvod Irske, kot ga je sporočil Centralni statistični urad Irske;

| 1.19 | „oslabljen“ v zvezi s posojilom pomeni, da obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so se zgodili po začetnem pripoznanju sredstva (škodni dogodek), in da je trenutna vrednost prihodnjih denarnih tokov zaradi učinka tega škodnega dogodka (ali dogodkov) nižja od trenutne knjigovodske vrednosti finančnega sredstva ali skupine sredstev ter da je treba v izkazu poslovnega izida priznati določbo o oslabitvi; |
| --- | --- |

1.19

„oslabljen“ v zvezi s posojilom pomeni, da obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so se zgodili po začetnem pripoznanju sredstva (škodni dogodek), in da je trenutna vrednost prihodnjih denarnih tokov zaradi učinka tega škodnega dogodka (ali dogodkov) nižja od trenutne knjigovodske vrednosti finančnega sredstva ali skupine sredstev ter da je treba v izkazu poslovnega izida priznati določbo o oslabitvi;

| 1.20 | „povečani stroški“ pomenijo dodatne stroške družbe AIB, ki so nastali neposredno zaradi zagotavljanja storitev zadevnim konkurentom ob izvajanju ukrepov. Povečani stroški ne vključujejo nobenih fiksnih ali spremenljivih stroškov, ki bi jih družba AIB krila v primeru neizvajanja ukrepov; |
| --- | --- |

1.20

„povečani stroški“ pomenijo dodatne stroške družbe AIB, ki so nastali neposredno zaradi zagotavljanja storitev zadevnim konkurentom ob izvajanju ukrepov. Povečani stroški ne vključujejo nobenih fiksnih ali spremenljivih stroškov, ki bi jih družba AIB krila v primeru neizvajanja ukrepov;

| 1.21 | „Irska“ ali „država“ pomeni Republiko Irsko, občasno skupaj z irskimi vladnimi organi, kar med drugim vključuje ministrstvo za zunanje zadeve, ministrstvo za finance in centralno banko; |
| --- | --- |

1.21

„Irska“ ali „država“ pomeni Republiko Irsko, občasno skupaj z irskimi vladnimi organi, kar med drugim vključuje ministrstvo za zunanje zadeve, ministrstvo za finance in centralno banko;

| 1.22 | „posojila v velikem zaostanku s plačili“ pomenijo posojila, v zvezi s katerimi je od v celoti poravnanega plačila v skladu s pogodbo minilo vsaj 90 dni, in vključujejo posojila v obdobju prestrukturiranja, pri čemer prvotni instrument posojil več kot 90 dni ne izpolnjuje svojih prvotnih pogojev. Ko posojilo ali izpostavljenost zapade, se kot zapadla sporoči celotna izpostavljenost in ne le znesek kakršnega koli presežka ali zaostanka plačila; |
| --- | --- |

1.22

„posojila v velikem zaostanku s plačili“ pomenijo posojila, v zvezi s katerimi je od v celoti poravnanega plačila v skladu s pogodbo minilo vsaj 90 dni, in vključujejo posojila v obdobju prestrukturiranja, pri čemer prvotni instrument posojil več kot 90 dni ne izpolnjuje svojih prvotnih pogojev. Ko posojilo ali izpostavljenost zapade, se kot zapadla sporoči celotna izpostavljenost in ne le znesek kakršnega koli presežka ali zaostanka plačila;

| 1.23 | „datum pošiljanja“ ima pomen, ki mu je pripisan v klavzuli 11.5.2.2 tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.23

„datum pošiljanja“ ima pomen, ki mu je pripisan v klavzuli 11.5.2.2 tega dokumenta;

| 1.24 | „tržni delež“ pomeni delež trga, ki je izražen v odstotkih, ki se nanaša na (i) delnice ali (ii) tok družbe na katerem koli irskem trgu (ki je upoštevni proizvodni trg) in kot ga na ustrezni praktični podlagi izmeri neodvisni zunanji raziskovalni vir, vključno z regulativnimi donosi, ki jih je predlagala družba AIB in odobril skrbnik spremljanja (ki odobritve ne zavrne neutemeljeno) za vsak primer posebej pred datumom zahtevka; |
| --- | --- |

1.24

„tržni delež“ pomeni delež trga, ki je izražen v odstotkih, ki se nanaša na (i) delnice ali (ii) tok družbe na katerem koli irskem trgu (ki je upoštevni proizvodni trg) in kot ga na ustrezni praktični podlagi izmeri neodvisni zunanji raziskovalni vir, vključno z regulativnimi donosi, ki jih je predlagala družba AIB in odobril skrbnik spremljanja (ki odobritve ne zavrne neutemeljeno) za vsak primer posebej pred datumom zahtevka;

| 1.25 | „trženje, oglaševanje in sponzoriranje“ pomeni spodbujanje dejavnosti (ali dela dejavnosti) družbe AIB na podlagi obveščanja, na primer prek televizije, radia, tiskanih medijev, spleta in drugih podobnih oblik obveščanja; |
| --- | --- |

1.25

„trženje, oglaševanje in sponzoriranje“ pomeni spodbujanje dejavnosti (ali dela dejavnosti) družbe AIB na podlagi obveščanja, na primer prek televizije, radia, tiskanih medijev, spleta in drugih podobnih oblik obveščanja;

| 1.26 | „gradivo“ ima pomen, ki mu je pripisan v klavzuli 11.5.1.4 tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.26

„gradivo“ ima pomen, ki mu je pripisan v klavzuli 11.5.1.4 tega dokumenta;

| 1.27 | „ukrepi“ pomenijo obveznosti, naložene družbi AIB na podlagi zavez Irske iz klavzul 3 do 11 tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.27

„ukrepi“ pomenijo obveznosti, naložene družbi AIB na podlagi zavez Irske iz klavzul 3 do 11 tega dokumenta;

| 1.28 | „skrbnik spremljanja“ pomeni fizično ali pravno osebo (ali več oseb), ki je neodvisna od družbe AIB, ki jo odobri Evropska komisija in imenuje družba AIB ter katere naloga je spremljati, ali družba AIB izpolnjuje zaveze, priložene končni odločitvi. Vloga skrbnika spremljanja je podrobneje opisana v razporedu iz tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.28

„skrbnik spremljanja“ pomeni fizično ali pravno osebo (ali več oseb), ki je neodvisna od družbe AIB, ki jo odobri Evropska komisija in imenuje družba AIB ter katere naloga je spremljati, ali družba AIB izpolnjuje zaveze, priložene končni odločitvi. Vloga skrbnika spremljanja je podrobneje opisana v razporedu iz tega dokumenta;

| 1.29 | „hipoteke“ pomenijo vsa posojila, zavarovana s stanovanjskimi nepremičninami na Irskem, ki jih izda kreditna institucija ali stanovanjska zadruga, pri čemer je namen predplačila običajno financirati spremembo lastništva stanovanjske nepremičnine ali izboljšave stanovanjske nepremičnine, s katero je posojilo zavarovano, vendar lahko vključuje tudi namene, ki niso povezani z nepremičnino. Vsi sklici na hipoteke vključujejo nepremičnino, v kateri prebiva lastnik, in nepremičnino, kupljeno zaradi oddaje; |
| --- | --- |

1.29

„hipoteke“ pomenijo vsa posojila, zavarovana s stanovanjskimi nepremičninami na Irskem, ki jih izda kreditna institucija ali stanovanjska zadruga, pri čemer je namen predplačila običajno financirati spremembo lastništva stanovanjske nepremičnine ali izboljšave stanovanjske nepremičnine, s katero je posojilo zavarovano, vendar lahko vključuje tudi namene, ki niso povezani z nepremičnino. Vsi sklici na hipoteke vključujejo nepremičnino, v kateri prebiva lastnik, in nepremičnino, kupljeno zaradi oddaje;

| 1.30 | „agencija NAMA“ pomeni nacionalno agencijo za upravljanje sredstev, ustanovljeno v skladu z zakonom o nacionalni agenciji za upravljanje sredstev iz leta 2009 (National Asset Management Agency Act 2009); |
| --- | --- |

1.30

„agencija NAMA“ pomeni nacionalno agencijo za upravljanje sredstev, ustanovljeno v skladu z zakonom o nacionalni agenciji za upravljanje sredstev iz leta 2009 (National Asset Management Agency Act 2009);

| 1.31 | „neto izpostavljenost“ v zvezi s stranko pomeni bruto posojilno izpostavljenost stranki brez kakršnih koli rezervacij družbe AIB v zvezi s to stranko; |
| --- | --- |

1.31

„neto izpostavljenost“ v zvezi s stranko pomeni bruto posojilno izpostavljenost stranki brez kakršnih koli rezervacij družbe AIB v zvezi s to stranko;

| 1.32 | „datum obvestila“ pomeni datum, na katerega družba AIB zadevnega konkurenta obvesti, da bo poslala njegovo gradivo; |
| --- | --- |

1.32

„datum obvestila“ pomeni datum, na katerega družba AIB zadevnega konkurenta obvesti, da bo poslala njegovo gradivo;

| 1.33 | „NPRFC“ pomeni komisijo nacionalnega rezervnega pokojninskega sklada; |
| --- | --- |

1.33

„NPRFC“ pomeni komisijo nacionalnega rezervnega pokojninskega sklada;

| 1.34 | „preferenčne delnice NPRFC“ pomenijo preferenčne delnice, ki izhajajo iz naložb NPRFC; |
| --- | --- |

1.34

„preferenčne delnice NPRFC“ pomenijo preferenčne delnice, ki izhajajo iz naložb NPRFC;

| 1.35 | „naložbe NPRFC“ pomenijo vpis NPRFC za preferenčne delnice v družbi AIB v vrednosti 3,5 milijarde EUR in izdajo nakupnih bonov za navadne delnice do 31. maja 2009; |
| --- | --- |

1.35

„naložbe NPRFC“ pomenijo vpis NPRFC za preferenčne delnice v družbi AIB v vrednosti 3,5 milijarde EUR in izdajo nakupnih bonov za navadne delnice do 31. maja 2009;

| 1.36 | „navadna delnica“ pomeni navadno delnico kapitala družbe AIB z vrednostjo 0,01 EUR; |
| --- | --- |

1.36

„navadna delnica“ pomeni navadno delnico kapitala družbe AIB z vrednostjo 0,01 EUR;

| 1.37 | [...]; |
| --- | --- |

1.37

[...];

| 1.38 | „zadevni konkurent“ pomeni družbo, ki ima na datum zahtevka (1) dovoljenje, pridobljeno na Irskem ali drugje, za poslovanje kot kreditna institucija na Irskem; (2) ki ni prejemnik državne pomoči (tj. banke, ki so prejemale državno pomoč in so še vedno v obdobju prestrukturiranja, se ne štejejo za zadevne konkurente; banke, ki so prejemale državno pomoč, vendar so končale obdobje prestrukturiranja, pa se štejejo za zadevne konkurente) in (3) ki ima (ob upoštevanju vseh povezanih družb) tržni delež, ki glede na meritve tržnega deleža, ki jih opravi neodvisni zunanji raziskovalni vir, vključno z regulativnimi donosi, ki jih je predlagala družba AIB in odobril skrbnik spremljanja, znaša manj kot 15 % delnic ali toka upoštevnega proizvodnega trga, na katerem ima družba AIB tržni delež, večji od 30 % delnic ali toka upoštevnega proizvodnega trga; |
| --- | --- |

1.38

„zadevni konkurent“ pomeni družbo, ki ima na datum zahtevka (1) dovoljenje, pridobljeno na Irskem ali drugje, za poslovanje kot kreditna institucija na Irskem; (2) ki ni prejemnik državne pomoči (tj. banke, ki so prejemale državno pomoč in so še vedno v obdobju prestrukturiranja, se ne štejejo za zadevne konkurente; banke, ki so prejemale državno pomoč, vendar so končale obdobje prestrukturiranja, pa se štejejo za zadevne konkurente) in (3) ki ima (ob upoštevanju vseh povezanih družb) tržni delež, ki glede na meritve tržnega deleža, ki jih opravi neodvisni zunanji raziskovalni vir, vključno z regulativnimi donosi, ki jih je predlagala družba AIB in odobril skrbnik spremljanja, znaša manj kot 15 % delnic ali toka upoštevnega proizvodnega trga, na katerem ima družba AIB tržni delež, večji od 30 % delnic ali toka upoštevnega proizvodnega trga;

| 1.39 | „zadevni produkt“ pomeni (i) osebne tekoče račune; (ii) osebne kreditne kartice; (iii) poslovne tekoče račune; (iv) poslovne kreditne kartice, (v) hipoteke ter (vi) posojila za MSP in posojila za družbe; |
| --- | --- |

1.39

„zadevni produkt“ pomeni (i) osebne tekoče račune; (ii) osebne kreditne kartice; (iii) poslovne tekoče račune; (iv) poslovne kreditne kartice, (v) hipoteke ter (vi) posojila za MSP in posojila za družbe;

| 1.40 | „obdobje prestrukturiranja“ se nanaša na obdobje od datuma končne odločitve do 31. decembra 2017; |
| --- | --- |

1.40

„obdobje prestrukturiranja“ se nanaša na obdobje od datuma končne odločitve do 31. decembra 2017;

| 1.41 | „načrt prestrukturiranja“ pomeni načrt, ki ga je družba AIB septembra 2012 prek Irske predložila Evropski komisiji, kot je bil občasno spremenjen in dopolnjen na podlagi pisnih sporočil; |
| --- | --- |

1.41

„načrt prestrukturiranja“ pomeni načrt, ki ga je družba AIB septembra 2012 prek Irske predložila Evropski komisiji, kot je bil občasno spremenjen in dopolnjen na podlagi pisnih sporočil;

| 1.42 | „razpored“ pomeni le razpored tega dokumenta in je del dokumenta. Razpored je sestavni del pogojev kreditiranja in enako zavezujoč; |
| --- | --- |

1.42

„razpored“ pomeni le razpored tega dokumenta in je del dokumenta. Razpored je sestavni del pogojev kreditiranja in enako zavezujoč;

| 1.43 | „posojila za MSP“ pomenijo vsa posojila kakršnim koli malim in srednjim podjetjem, kot so opredeljena v Priporočilu Evropske komisije (1), ki na Irskem opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na pravno obliko (npr. korporacija, partnerstvo, samostojni podjetnik), ki imajo manj kot 250 zaposlenih in katerih letni prihodki ne presegajo 50 milijonov EUR ali katerih letna bilanca stanja ne presega 43 milijonov EUR. Ta posojila vključujejo zavarovana ali nezavarovana posojila prek terminskih posojil, poslovnih hipotekarnih posojil, ki jih je mogoče odplačati v določenem obdobju do 15 let, financiranja z zastavo finančnih sredstev in poslovnega financiranja ter diskontiranja računov, pri čemer je lahko obrestna mera zadevnega posojila spremenljiva ali pa ima fiksno maržo nad določeno referenčno obrestno mero ali obrestno mero, določeno za celotno obdobje posojila ali del tega obdobja. Ta opredelitev ne vključuje posojil kakršnim koli poslovnim subjektom, ki niso MSP, osebam, ki imajo vlogo strank, ter „vladnim“ in „drugim finančnim“ kategorijam strank; |
| --- | --- |

1.43

„posojila za MSP“ pomenijo vsa posojila kakršnim koli malim in srednjim podjetjem, kot so opredeljena v Priporočilu Evropske komisije (1), ki na Irskem opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na pravno obliko (npr. korporacija, partnerstvo, samostojni podjetnik), ki imajo manj kot 250 zaposlenih in katerih letni prihodki ne presegajo 50 milijonov EUR ali katerih letna bilanca stanja ne presega 43 milijonov EUR. Ta posojila vključujejo zavarovana ali nezavarovana posojila prek terminskih posojil, poslovnih hipotekarnih posojil, ki jih je mogoče odplačati v določenem obdobju do 15 let, financiranja z zastavo finančnih sredstev in poslovnega financiranja ter diskontiranja računov, pri čemer je lahko obrestna mera zadevnega posojila spremenljiva ali pa ima fiksno maržo nad določeno referenčno obrestno mero ali obrestno mero, določeno za celotno obdobje posojila ali del tega obdobja. Ta opredelitev ne vključuje posojil kakršnim koli poslovnim subjektom, ki niso MSP, osebam, ki imajo vlogo strank, ter „vladnim“ in „drugim finančnim“ kategorijam strank;

| 1.44 | „državna pomoč“ ima v teh pogojih kreditiranja pomen, ki ji je pripisan v klavzuli 2.1 tega dokumenta; |
| --- | --- |

1.44

„državna pomoč“ ima v teh pogojih kreditiranja pomen, ki ji je pripisan v klavzuli 2.1 tega dokumenta;

| 1.45 | „veljavna vloga“ pomeni vlogo družbe, ki je zadevni konkurent in na datum zahtevka zadevni konkurent za storitev iz klavzule 11.5 tega dokumenta ter ki ustrezno podrobno navede dovolj informacij, da lahko družba AIB zagotovi storitev. |
| --- | --- |

1.45

„veljavna vloga“ pomeni vlogo družbe, ki je zadevni konkurent in na datum zahtevka zadevni konkurent za storitev iz klavzule 11.5 tega dokumenta ter ki ustrezno podrobno navede dovolj informacij, da lahko družba AIB zagotovi storitev.

2.   Podlaga ukrepov

| 2.1 | Spodaj določeni ukrepi so odvisni od tega, ali bo Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) sprejela končno odločitev, da sta državna pomoč, ki sta jo prejeli družbi EBS in AIB ter ki vključuje element državne pomoči irskih shem bančnih jamstev iz let 2008 in 2009 in dokapitalizacije, ki jih je Irska zagotovila družbi EBS, kot so opisane v Sklepu o reševanju v zadevi N 160/2010 z dne 2. junija 2010, in družbi AIB, kot so opisane v sklepih o reševanju v zadevi N 241/09 z dne 12. maja 2009, zadevi N 553/10 z dne 21. decembra 2010 in zadevi SA.33296 z dne 15. julija 2011, ter državna pomoč, dodeljena družbama EBS in AIB v okviru agencije NAMA (vsa takšna pomoč je v tem dokumentu navedena kot državna pomoč), združljivi z notranjim trgom v skladu s členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

2.1

Spodaj določeni ukrepi so odvisni od tega, ali bo Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) sprejela končno odločitev, da sta državna pomoč, ki sta jo prejeli družbi EBS in AIB ter ki vključuje element državne pomoči irskih shem bančnih jamstev iz let 2008 in 2009 in dokapitalizacije, ki jih je Irska zagotovila družbi EBS, kot so opisane v Sklepu o reševanju v zadevi N 160/2010 z dne 2. junija 2010, in družbi AIB, kot so opisane v sklepih o reševanju v zadevi N 241/09 z dne 12. maja 2009, zadevi N 553/10 z dne 21. decembra 2010 in zadevi SA.33296 z dne 15. julija 2011, ter državna pomoč, dodeljena družbama EBS in AIB v okviru agencije NAMA (vsa takšna pomoč je v tem dokumentu navedena kot državna pomoč), združljivi z notranjim trgom v skladu s členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| 2.2 | Družba AIB si po najboljših močeh prizadeva izpolnjevati obveznosti, ki so ji bile naložene na podlagi ukrepov in ki izhajajo iz zavez Irske (vključno s pridobivanjem in prejemanjem vseh potrebnih odobritev). |
| --- | --- |

2.2

Družba AIB si po najboljših močeh prizadeva izpolnjevati obveznosti, ki so ji bile naložene na podlagi ukrepov in ki izhajajo iz zavez Irske (vključno s pridobivanjem in prejemanjem vseh potrebnih odobritev).

| 2.3 | Obveznost družbe AIB glede izvajanja teh ukrepov družbe ne zavezuje h kršenju katerih koli njenih pravnih obveznosti. Družba AIB v primeru konflikta med obveznostjo, ki izhaja iz ukrepa iz teh pogojev kreditiranja, in svojimi pravnimi obveznostmi o tem obvesti skrbnika spremljanja ter se zaveže, da bo predlagala drugo rešitev, ki ji bo omogočila izpolnjevanje obveznosti. Skrbnik spremljanja ob posvetovanju s Komisijo preveri, ali je predlagana rešitev v skladu z zavezami iz pogojev kreditiranja in pravnimi obveznostmi družbe AIB. |
| --- | --- |

2.3

Obveznost družbe AIB glede izvajanja teh ukrepov družbe ne zavezuje h kršenju katerih koli njenih pravnih obveznosti. Družba AIB v primeru konflikta med obveznostjo, ki izhaja iz ukrepa iz teh pogojev kreditiranja, in svojimi pravnimi obveznostmi o tem obvesti skrbnika spremljanja ter se zaveže, da bo predlagala drugo rešitev, ki ji bo omogočila izpolnjevanje obveznosti. Skrbnik spremljanja ob posvetovanju s Komisijo preveri, ali je predlagana rešitev v skladu z zavezami iz pogojev kreditiranja in pravnimi obveznostmi družbe AIB.

3.   Zaveza prestrukturiranju portfelja posojil

| 3.1 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB dosegla naslednja cilja prestrukturiranja posojil (deleži, navedeni v klavzuli 3, so deleži črpanega salda euroobmočja za posamezni sektor) na področju hipotek in posojil za MSP, ki sta bila dogovorjena kot del programa EU in MDS:






  3.1.1 | do 31. decembra 2014 bo prestrukturiranih [80–100] % (2) problematičnega portfelja MSP (kar pomeni uradno obveščanje med družbo AIB in stranko v revidiranem sporazumu (npr. revidiran sporazum o posojilu/pogoji kreditiranja) ali začetek pravnih postopkov) in |
| --- | --- | --- |

3.1

Irska se zavezuje, da bo družba AIB dosegla naslednja cilja prestrukturiranja posojil (deleži, navedeni v klavzuli 3, so deleži črpanega salda euroobmočja za posamezni sektor) na področju hipotek in posojil za MSP, ki sta bila dogovorjena kot del programa EU in MDS:

3.1.1

do 31. decembra 2014 bo prestrukturiranih [80–100] % (2) problematičnega portfelja MSP (kar pomeni uradno obveščanje med družbo AIB in stranko v revidiranem sporazumu (npr. revidiran sporazum o posojilu/pogoji kreditiranja) ali začetek pravnih postopkov) in

| 3.1.2 | do 30. junija 2014 bo družba AIB predlagala trajnostne rešitve za 75 % hipotek, ki so posojila v velikem zaostanku s plačili, s strankami pa se bodo dogovorili o rešitvah za 35 % hipotek, ki so posojila v velikem zaostanku s plačili. |
| --- | --- |

3.1.2

do 30. junija 2014 bo družba AIB predlagala trajnostne rešitve za 75 % hipotek, ki so posojila v velikem zaostanku s plačili, s strankami pa se bodo dogovorili o rešitvah za 35 % hipotek, ki so posojila v velikem zaostanku s plačili.

| 3.2 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB obravnavala stranke v zvezi z drugimi portfelji posojil, ki jih upravlja skupina za finančne rešitve družbe AIB, in do 31. decembra 2014 predlagala trajnostne rešitve za [50–100] % teh posojil. |
| --- | --- |

3.2

Irska se zavezuje, da bo družba AIB obravnavala stranke v zvezi z drugimi portfelji posojil, ki jih upravlja skupina za finančne rešitve družbe AIB, in do 31. decembra 2014 predlagala trajnostne rešitve za [50–100] % teh posojil.

| 3.3 | Irska se v obdobju, ki se začne tri mesece po datumu končne odločitve in konča ob koncu obdobja prestrukturiranja, zavezuje, da bo metodologija, ki jo bo družba AIB sprejela za ocenjevanje, katera rešitev prestrukturiranja je najprimernejša za posojila za MSP, posojila za družbe in posojila za poslovne nepremičnine, ki so oslabljena, in/ali posojila v velikem zaostanku s plačili, temeljila na gospodarskih in poslovnih merilih ter da je določena, kot sledi:






  3.3.1 | Kadar neto izpostavljenost stranki presega [2,5–10] milijonov EUR, se izvede analiza neto sedanje vrednosti za možnosti prestrukturiranja, pri čemer je cilj čim višja neto sedanja vrednost družbe AIB, pa tudi zagotovitev, da s tem ni ogroženo uspešno poslovanje MSP ali družbe; če pa izbrana rešitev nima najvišje neto sedanje vrednosti, mora temeljiti na preverljivih gospodarskih in poslovnih merilih, odločitev pa mora odobriti ustrezen kreditni odbor družbe AIB. |
| --- | --- | --- |

3.3

Irska se v obdobju, ki se začne tri mesece po datumu končne odločitve in konča ob koncu obdobja prestrukturiranja, zavezuje, da bo metodologija, ki jo bo družba AIB sprejela za ocenjevanje, katera rešitev prestrukturiranja je najprimernejša za posojila za MSP, posojila za družbe in posojila za poslovne nepremičnine, ki so oslabljena, in/ali posojila v velikem zaostanku s plačili, temeljila na gospodarskih in poslovnih merilih ter da je določena, kot sledi:

3.3.1

Kadar neto izpostavljenost stranki presega [2,5–10] milijonov EUR, se izvede analiza neto sedanje vrednosti za možnosti prestrukturiranja, pri čemer je cilj čim višja neto sedanja vrednost družbe AIB, pa tudi zagotovitev, da s tem ni ogroženo uspešno poslovanje MSP ali družbe; če pa izbrana rešitev nima najvišje neto sedanje vrednosti, mora temeljiti na preverljivih gospodarskih in poslovnih merilih, odločitev pa mora odobriti ustrezen kreditni odbor družbe AIB.

| 3.3.2 | Če neto izpostavljenost stranki ne presega [2,5–10] milijonov EUR, se Irska zavezuje, da bo družba AIB učinkovito in dosledno izvajala smernice, ki bodo nosilcem odločanja v pomoč pri primernem načinu ocenjevanja ustrezne možnosti prestrukturiranja za stranke, ki lahko poslujejo uspešno, in stranke, ki tega niso zmožne. |
| --- | --- |

3.3.2

Če neto izpostavljenost stranki ne presega [2,5–10] milijonov EUR, se Irska zavezuje, da bo družba AIB učinkovito in dosledno izvajala smernice, ki bodo nosilcem odločanja v pomoč pri primernem načinu ocenjevanja ustrezne možnosti prestrukturiranja za stranke, ki lahko poslujejo uspešno, in stranke, ki tega niso zmožne.

4.   Zaveza omejitvi posojil za [...]

| 4.1 | Irska se zavezuje, da si bo družba AIB prizadevala za skupno omejitev novih posojil za [...] v višini [...] leta [...] oziroma [...] leta [...]. |
| --- | --- |

4.1

Irska se zavezuje, da si bo družba AIB prizadevala za skupno omejitev novih posojil za [...] v višini [...] leta [...] oziroma [...] leta [...].

| 4.2 | Po lastni presoji družbe AIB lahko nova posojila presežejo mejne vrednosti do [...] iz klavzule 4.1, če skupna vrednost bilance zaključnih bruto posojil za [...] ne presega [...] ob koncu [...] oziroma [...] milijard ob koncu [...]. |
| --- | --- |

4.2

Po lastni presoji družbe AIB lahko nova posojila presežejo mejne vrednosti do [...] iz klavzule 4.1, če skupna vrednost bilance zaključnih bruto posojil za [...] ne presega [...] ob koncu [...] oziroma [...] milijard ob koncu [...].

5.   Zaveza trženju, oglaševanju in sponzoriranju na Irskem

| 5.1 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB do konca obdobja prestrukturiranja z zunanjega vidika omejila nominalno raven svojih izdatkov za trženje, oglaševanje in sponzoriranje na Irskem na enako raven kot v poslovnem letu, ki se je končalo 31. decembra 2012 (tj., [...] milijonov vsako leto). |
| --- | --- |

5.1

Irska se zavezuje, da bo družba AIB do konca obdobja prestrukturiranja z zunanjega vidika omejila nominalno raven svojih izdatkov za trženje, oglaševanje in sponzoriranje na Irskem na enako raven kot v poslovnem letu, ki se je končalo 31. decembra 2012 (tj., [...] milijonov vsako leto).

| 5.2 | Irska se zavezuje, da se družba AIB v obdobju prestrukturiranja v svoji oglaševalski kampanji ne bo sklicevala na nobeno državno pomoč, ki jo je prejela, in da ne bo sprejela nobenih ukrepov, ki bi se lahko utemeljeno šteli za agresivno poslovno prakso. |
| --- | --- |

5.2

Irska se zavezuje, da se družba AIB v obdobju prestrukturiranja v svoji oglaševalski kampanji ne bo sklicevala na nobeno državno pomoč, ki jo je prejela, in da ne bo sprejela nobenih ukrepov, ki bi se lahko utemeljeno šteli za agresivno poslovno prakso.

| 5.3 | Omejitev iz klavzule 5.1 se v nobenem primeru ne uporablja za: (a) izdatke, ki jih zahteva ali priporoča kateri koli regulativni ali vladni organ; in/ali (b) izdatke, povezane s katerim koli ukrepom iz tega dokumenta; in/ali (c) izdatke, povezane z dobrodelnimi ustanovami; in/ali (d) pobudo, ki je upravičeno potrebna za svetovanje strankam in drugim v zvezi z vprašanji, kot so goljufije, kazniva dejanja (npr. ponarejeni bankovci ali bančni ropi, spremembe pogojev za produkte) ali večja izpostavljenost tveganju. |
| --- | --- |

5.3

Omejitev iz klavzule 5.1 se v nobenem primeru ne uporablja za: (a) izdatke, ki jih zahteva ali priporoča kateri koli regulativni ali vladni organ; in/ali (b) izdatke, povezane s katerim koli ukrepom iz tega dokumenta; in/ali (c) izdatke, povezane z dobrodelnimi ustanovami; in/ali (d) pobudo, ki je upravičeno potrebna za svetovanje strankam in drugim v zvezi z vprašanji, kot so goljufije, kazniva dejanja (npr. ponarejeni bankovci ali bančni ropi, spremembe pogojev za produkte) ali večja izpostavljenost tveganju.

6.   Zaveza odpovedi prevzemom in sprejemanju omejitev glede poslovanja družbe AIB v določenem obdobju

| 6.1 | Irska se zavezuje, da družba AIB od datuma končne odločitve vsaj do (a) konca obdobja prestrukturiranja in (b) datuma, do katerega so preferenčne delnice NPRFC in instrument pogojnega kapitala v celoti odplačani ali niso več v lasti Irske, ne bo iz nobenega razloga pridobila deleža katere koli družbe (kar pomeni družbo, ki ima pravno obliko družbe ali svežnja sredstev, ki tvori družbo) (v nadaljnjem besedilu: prevzem) v skladu z izjemami iz klavzule 6.2. |
| --- | --- |

6.1

Irska se zavezuje, da družba AIB od datuma končne odločitve vsaj do (a) konca obdobja prestrukturiranja in (b) datuma, do katerega so preferenčne delnice NPRFC in instrument pogojnega kapitala v celoti odplačani ali niso več v lasti Irske, ne bo iz nobenega razloga pridobila deleža katere koli družbe (kar pomeni družbo, ki ima pravno obliko družbe ali svežnja sredstev, ki tvori družbo) (v nadaljnjem besedilu: prevzem) v skladu z izjemami iz klavzule 6.2.

| 6.2 | Družba AIB lahko izvede prevzem:






  6.2.1 | s predhodnim pisnim soglasjem Komisije, pri čemer je to soglasje odvisno od tega, ali se prevzem v izrednih okoliščinah šteje za nujen za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotovitev učinkovite konkurence; |
| --- | --- | --- |

6.2

Družba AIB lahko izvede prevzem:

6.2.1

s predhodnim pisnim soglasjem Komisije, pri čemer je to soglasje odvisno od tega, ali se prevzem v izrednih okoliščinah šteje za nujen za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotovitev učinkovite konkurence;

| 6.2.2 | če je nakupna cena za ta prevzem (brez prevzema dolga), ki jo plača družba AIB, nižja od 0,01 % skupnih sredstev družbe AIB na datum končne odločitve in če je skupna nakupna cena za vse prevzeme, ki so bili izvedeni v obdobju prestrukturiranja (brez prevzema dolga) in jih je plačala družba AIB, nižja od 0,025 % skupnih sredstev družbe AIB na datum končne odločitve, ali |
| --- | --- |

6.2.2

če je nakupna cena za ta prevzem (brez prevzema dolga), ki jo plača družba AIB, nižja od 0,01 % skupnih sredstev družbe AIB na datum končne odločitve in če je skupna nakupna cena za vse prevzeme, ki so bili izvedeni v obdobju prestrukturiranja (brez prevzema dolga) in jih je plačala družba AIB, nižja od 0,025 % skupnih sredstev družbe AIB na datum končne odločitve, ali

| 6.2.3 | če se prevzem izvede v času običajnega poslovanja banke pri upravljanju obstoječih terjatev do družb v težavah. |
| --- | --- |

6.2.3

če se prevzem izvede v času običajnega poslovanja banke pri upravljanju obstoječih terjatev do družb v težavah.

7.   Zaveze v zvezi s plačili za kapitalske instrumente

| 7.1 | Irska se zavezuje, da družba AIB v obdobju prestrukturiranja ne bo opravljala diskrecijskih plačil kuponov ali izvajala prostovoljnih nakupnih opcij v zvezi s kapitalskimi instrumenti, razen če:






  7.1.1 | Komisija soglaša s plačilom ali nakupno opcijo; |
| --- | --- | --- |

7.1

Irska se zavezuje, da družba AIB v obdobju prestrukturiranja ne bo opravljala diskrecijskih plačil kuponov ali izvajala prostovoljnih nakupnih opcij v zvezi s kapitalskimi instrumenti, razen če:

7.1.1

Komisija soglaša s plačilom ali nakupno opcijo;

| 7.1.2 | je plačilo kupona namenjeno državi (pri čemer takšna plačila ne bi sprožila plačil kuponov drugim vlagateljem, ki sicer niso obvezna), ali |
| --- | --- |

7.1.2

je plačilo kupona namenjeno državi (pri čemer takšna plačila ne bi sprožila plačil kuponov drugim vlagateljem, ki sicer niso obvezna), ali

| 7.1.3 | plačilo izhaja iz novoizdanega instrumenta (to so instrumenti, izdani na datum končne odločitve ali po njem), pri čemer kakršno koli plačilo kuponov v zvezi s temi novoizdanimi instrumenti ne pomeni pravne obveznosti plačevanja kuponov za vrednostne papirje družbe AIB, ki so obstajali pred datumom končne odločitve. |
| --- | --- |

7.1.3

plačilo izhaja iz novoizdanega instrumenta (to so instrumenti, izdani na datum končne odločitve ali po njem), pri čemer kakršno koli plačilo kuponov v zvezi s temi novoizdanimi instrumenti ne pomeni pravne obveznosti plačevanja kuponov za vrednostne papirje družbe AIB, ki so obstajali pred datumom končne odločitve.

8.   Zaveza znižanju stroškov

| 8.1 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB aktivno upravljala stroške, tako da 31. decembra 2015:






  8.1.1 | letni operativni stroški družbe AIB ne bodo presegali [...] milijonov EUR, kar je [200–600] milijonov EUR manj od enakovrednega zneska leta 2012, sporočenega v finančnih poročilih, in |
| --- | --- | --- |

8.1

Irska se zavezuje, da bo družba AIB aktivno upravljala stroške, tako da 31. decembra 2015:

8.1.1

letni operativni stroški družbe AIB ne bodo presegali [...] milijonov EUR, kar je [200–600] milijonov EUR manj od enakovrednega zneska leta 2012, sporočenega v finančnih poročilih, in

| 8.1.2 | razmerje med stroški in prihodki družbe AIB ne bo presegalo [45–65] %, razen če bo takrat rast BDP manj kot 2-odstotna, pri čemer v tem primeru razmerje med stroški in prihodki družbe AIB ne bo presegalo [50–70] %. |
| --- | --- |

8.1.2

razmerje med stroški in prihodki družbe AIB ne bo presegalo [45–65] %, razen če bo takrat rast BDP manj kot 2-odstotna, pri čemer v tem primeru razmerje med stroški in prihodki družbe AIB ne bo presegalo [50–70] %.

9.   Zaveza glede izpostavljenosti družbe AIB irski državi

| 9.1 | Irska se zavezuje, da vrednost irskih državnih obveznic v lasti družbe AIB, razen obveznic, ki jih je izdala agencija NAMA, v obdobju prestrukturiranja ne bo nikoli presegla [10–20] milijard EUR. |
| --- | --- |

9.1

Irska se zavezuje, da vrednost irskih državnih obveznic v lasti družbe AIB, razen obveznic, ki jih je izdala agencija NAMA, v obdobju prestrukturiranja ne bo nikoli presegla [10–20] milijard EUR.

10.   Zaveza odplačilu državne pomoči

| 10.1 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB pred koncem obdobja prestrukturiranja odplačala državno pomoč z izplačili dividend ali drugače, in sicer v znesku, ki je enak presežnemu regulativnemu kapitalu, ki presega minimalni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (na podlagi celovitega izvajanja pravil Basel III), kot ga centralna banka določi (vključno z 1–4-odstotno rezervo) 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

10.1

Irska se zavezuje, da bo družba AIB pred koncem obdobja prestrukturiranja odplačala državno pomoč z izplačili dividend ali drugače, in sicer v znesku, ki je enak presežnemu regulativnemu kapitalu, ki presega minimalni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (na podlagi celovitega izvajanja pravil Basel III), kot ga centralna banka določi (vključno z 1–4-odstotno rezervo) 31. decembra 2016.

| 10.2 | Irska in družba AIB priznavata, da so v zvezi z zavezo iz klavzule 10.1 potrebne vse regulativne in druge odobritve. |
| --- | --- |

10.2

Irska in družba AIB priznavata, da so v zvezi z zavezo iz klavzule 10.1 potrebne vse regulativne in druge odobritve.

| 10.3 | Da bi Irska olajšala odplačilo iz klavzule 10.1, se zavezuje, da družba AIB ne bo sprejela nobenih ukrepov, ki bi povzročili odliv kapitala pred [...], razen če [...]. |
| --- | --- |

10.3

Da bi Irska olajšala odplačilo iz klavzule 10.1, se zavezuje, da družba AIB ne bo sprejela nobenih ukrepov, ki bi povzročili odliv kapitala pred [...], razen če [...].

| 10.4 | Brez poseganja v klavzule 10.1 do 10.3 Irska in družba AIB ohranjata možnosti, da:






  10.4.1 | do 13. maja 2014 delno ali v celoti pretvorita preferenčne delnice NPRFC v lastniški kapital po valutni pariteti, pozneje pa po 125-odstotni vpisni ceni, pred odprodajo ali v okviru odprodaje (ali delne odprodaje), ki se nanaša na državo in vključuje zasebni sektor, ter |
| --- | --- | --- |

10.4

Brez poseganja v klavzule 10.1 do 10.3 Irska in družba AIB ohranjata možnosti, da:

10.4.1

do 13. maja 2014 delno ali v celoti pretvorita preferenčne delnice NPRFC v lastniški kapital po valutni pariteti, pozneje pa po 125-odstotni vpisni ceni, pred odprodajo ali v okviru odprodaje (ali delne odprodaje), ki se nanaša na državo in vključuje zasebni sektor, ter

| 10.4.2 | kadar koli prodata državni instrument pogojnega kapitala, ne glede na to, da bo lahko družba AIB izplačala državni instrument pogojnega kapitala šele po celoviti oceni in bo zato potrebovala regulativno odobritev. |
| --- | --- |

10.4.2

kadar koli prodata državni instrument pogojnega kapitala, ne glede na to, da bo lahko družba AIB izplačala državni instrument pogojnega kapitala šele po celoviti oceni in bo zato potrebovala regulativno odobritev.

11.   Zaveza izvajanju nekaterih ukrepov za zaščito konkurence

| 11.1 | Irska se za triletno obdobje z začetkom 1. julija 2014 zavezuje, da bo družba AIB izvajala nekatere ukrepe za zaščito konkurence, in sicer da bo zadevnim konkurentom zagotavljala: (a) sveženj storitev in (b) sveženj za mobilnost strank. |
| --- | --- |

11.1

Irska se za triletno obdobje z začetkom 1. julija 2014 zavezuje, da bo družba AIB izvajala nekatere ukrepe za zaščito konkurence, in sicer da bo zadevnim konkurentom zagotavljala: (a) sveženj storitev in (b) sveženj za mobilnost strank.

| 11.2 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB v triletnem obdobju z začetkom 1. julija 2014 h kampanji ozaveščanja javnosti (to kampanjo bo Irska omogočila na podlagi ustreznega državnega organa) za ozaveščanje in spodbujanje menjave strank vsako leto prispevala 500 000 EUR. |
| --- | --- |

11.2

Irska se zavezuje, da bo družba AIB v triletnem obdobju z začetkom 1. julija 2014 h kampanji ozaveščanja javnosti (to kampanjo bo Irska omogočila na podlagi ustreznega državnega organa) za ozaveščanje in spodbujanje menjave strank vsako leto prispevala 500 000 EUR.

| 11.3 | V primeru kakršnega koli spora med družbo AIB in zadevnim konkurentom v zvezi s klavzulo 11 se družba AIB in zadevni konkurent obrneta na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji, katere odločitev je zavezujoča. |
| --- | --- |

11.3

V primeru kakršnega koli spora med družbo AIB in zadevnim konkurentom v zvezi s klavzulo 11 se družba AIB in zadevni konkurent obrneta na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji, katere odločitev je zavezujoča.

Sveženj storitev

| 11.4 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB zagotovila sveženj storitev zadevnim konkurentom, ki bodo želeli ta sveženj izkoristiti. |
| --- | --- |

11.4

Irska se zavezuje, da bo družba AIB zagotovila sveženj storitev zadevnim konkurentom, ki bodo želeli ta sveženj izkoristiti.

| 11.4.1 | Družba AIB pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji ter pogoji, ki krijejo povečane stroške družbe AIB (vključno z ustreznimi stroški kapitala, pri čemer stroški kapitala pomenijo stroške sredstev družbe AIB (npr. dolg in lastniški kapital) za podporo tej poslovni dejavnosti), zadevnim konkurentom zagotovi:






  11.4.1.1 | dostop do bančnega klirinškega sistema Irske (ki se uporablja za transakcije v papirni in elektronski obliki); |
| --- | --- | --- |

11.4.1

Družba AIB pod pravičnimi, razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji ter pogoji, ki krijejo povečane stroške družbe AIB (vključno z ustreznimi stroški kapitala, pri čemer stroški kapitala pomenijo stroške sredstev družbe AIB (npr. dolg in lastniški kapital) za podporo tej poslovni dejavnosti), zadevnim konkurentom zagotovi:

11.4.1.1

dostop do bančnega klirinškega sistema Irske (ki se uporablja za transakcije v papirni in elektronski obliki);

| 11.4.1.2 | dostop z debetno kartico do katere koli mreže bankomatov na Irskem, katere član je družba AIB; |
| --- | --- |

11.4.1.2

dostop z debetno kartico do katere koli mreže bankomatov na Irskem, katere član je družba AIB;

| 11.4.1.3 | dostop do informacij o trgu (npr. splošna stopnja neplačil strank in splošni makro/mikrogospodarski podatki), vendar je ta dostop v skladu z vsemi zakoni, kodeksi in praksami, med drugim vključno s tistimi, ki so povezani z varstvom podatkov, zaupnostjo, intelektualno lastnino, pogodbami in konkurenco; |
| --- | --- |

11.4.1.3

dostop do informacij o trgu (npr. splošna stopnja neplačil strank in splošni makro/mikrogospodarski podatki), vendar je ta dostop v skladu z vsemi zakoni, kodeksi in praksami, med drugim vključno s tistimi, ki so povezani z varstvom podatkov, zaupnostjo, intelektualno lastnino, pogodbami in konkurenco;

| 11.4.1.4 | dostop do storitev dobave in distribucije gotovine ter |
| --- | --- |

11.4.1.4

dostop do storitev dobave in distribucije gotovine ter

| 11.4.1.5 | storitve dobave in distribucije tuje valute. |
| --- | --- |

11.4.1.5

storitve dobave in distribucije tuje valute.

| 11.4.2 | Družba AIB bo ustrezno obravnavala vse utemeljene zahtevke, ki jih zadevni konkurent predloži prek skrbnika spremljanja, v zvezi s spremembo storitev v skladu s klavzulo 11.4.1. Da se prepreči kakršen koli dvom, zagotavljanje teh storitev poteka v skladu z vsemi veljavnimi zakoni, kodeksi in praksami na splošno (med drugim vključno z direktivo EU o plačilnih storitvah), družba AIB pa je te storitve zavezano zagotavljati le v okviru svojega nadzora in pooblastil. |
| --- | --- |

11.4.2

Družba AIB bo ustrezno obravnavala vse utemeljene zahtevke, ki jih zadevni konkurent predloži prek skrbnika spremljanja, v zvezi s spremembo storitev v skladu s klavzulo 11.4.1. Da se prepreči kakršen koli dvom, zagotavljanje teh storitev poteka v skladu z vsemi veljavnimi zakoni, kodeksi in praksami na splošno (med drugim vključno z direktivo EU o plačilnih storitvah), družba AIB pa je te storitve zavezano zagotavljati le v okviru svojega nadzora in pooblastil.

Sveženj za mobilnost strank

| 11.5 | Irska se zavezuje, da bo družba AIB zagotovilo sveženj za mobilnost strank zadevnim konkurentom, ki bodo želeli ta sveženj izkoristiti. |
| --- | --- |

11.5

Irska se zavezuje, da bo družba AIB zagotovilo sveženj za mobilnost strank zadevnim konkurentom, ki bodo želeli ta sveženj izkoristiti.

| 11.5.1 | Sveženj za mobilnost strank bo zadevnemu konkurentu omogočil, da svoje reklamno gradivo v zvezi z zadevnim produktom pošlje strankam družbe AIB, če so v celoti izpolnjeni vsi naslednji pogoji iz klavzule 11.5.1:






  11.5.1.1 | družba AIB je od zadevnega konkurenta prejela veljavno vlogo; |
| --- | --- | --- |

11.5.1

Sveženj za mobilnost strank bo zadevnemu konkurentu omogočil, da svoje reklamno gradivo v zvezi z zadevnim produktom pošlje strankam družbe AIB, če so v celoti izpolnjeni vsi naslednji pogoji iz klavzule 11.5.1:

11.5.1.1

družba AIB je od zadevnega konkurenta prejela veljavno vlogo;

| 11.5.1.2 | zadevni konkurent na datum zahtevka izpolnjuje pogoje za opredelitev kot zadevni konkurent; |
| --- | --- |

11.5.1.2

zadevni konkurent na datum zahtevka izpolnjuje pogoje za opredelitev kot zadevni konkurent;

| 11.5.1.3 | družba AIB ima na datum zahtevka več kot 30-odstotni tržni delež zadevnega produkta; |
| --- | --- |

11.5.1.3

družba AIB ima na datum zahtevka več kot 30-odstotni tržni delež zadevnega produkta;

| 11.5.1.4 | zadevni konkurent bo družbi AIB pod poslovnimi pogoji povrnil vse stroške, neposredno povezane s pošiljanjem gradiva zadevnega konkurenta o zadevnem produktu (v nadaljnjem besedilu: gradivo) strankam družbe AIB (vključno s tiskanjem, pakiranjem in pošiljanjem tega gradiva po pošti, kjer je ustrezno). Zadevni konkurent bo odgovoren za vse stroške v zvezi s pripravo zadevnega gradiva, dobavo in podobne povezane stroške družbe AIB ter stroške pošiljanja. Stroške izbora strank v zvezi s svežnjem za mobilnost strank bo krila družba AIB. Druge stroške, ki niso neposredno povezani s pošiljanjem gradiva zadevnega konkurenta strankam družbe AIB, bo krila družba AIB; |
| --- | --- |

11.5.1.4

zadevni konkurent bo družbi AIB pod poslovnimi pogoji povrnil vse stroške, neposredno povezane s pošiljanjem gradiva zadevnega konkurenta o zadevnem produktu (v nadaljnjem besedilu: gradivo) strankam družbe AIB (vključno s tiskanjem, pakiranjem in pošiljanjem tega gradiva po pošti, kjer je ustrezno). Zadevni konkurent bo odgovoren za vse stroške v zvezi s pripravo zadevnega gradiva, dobavo in podobne povezane stroške družbe AIB ter stroške pošiljanja. Stroške izbora strank v zvezi s svežnjem za mobilnost strank bo krila družba AIB. Druge stroške, ki niso neposredno povezani s pošiljanjem gradiva zadevnega konkurenta strankam družbe AIB, bo krila družba AIB;

| 11.5.1.5 | zadevni konkurent prevzema vso odgovornost za zakonitost, natančnost in ustreznost gradiva ter družbi AIB pisno predhodno zagotovi odškodnino in garancijo za vso in kakršno koli izgubo ali škodo, ki jo v zvezi s pošiljanjem povzroči ali utrpi družba AIB. Da se prepreči kakršen koli dvom, družbi AIB ni treba pregledati gradiva in ni v nobenem primeru odgovorna za gradivo, poslano v skladu s tem ukrepom, ali izvajanje tega ukrepa na splošno; v primeru kakršnega koli spora v zvezi s tem med družbo AIB in zadevnim konkurentom se stranki obrneta na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji, in |
| --- | --- |

11.5.1.5

zadevni konkurent prevzema vso odgovornost za zakonitost, natančnost in ustreznost gradiva ter družbi AIB pisno predhodno zagotovi odškodnino in garancijo za vso in kakršno koli izgubo ali škodo, ki jo v zvezi s pošiljanjem povzroči ali utrpi družba AIB. Da se prepreči kakršen koli dvom, družbi AIB ni treba pregledati gradiva in ni v nobenem primeru odgovorna za gradivo, poslano v skladu s tem ukrepom, ali izvajanje tega ukrepa na splošno; v primeru kakršnega koli spora v zvezi s tem med družbo AIB in zadevnim konkurentom se stranki obrneta na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji, in

| 11.5.1.6 | zadevni konkurent družbi AIB zagotovi dovolj izvodov gradiva, ki bo razdeljeno v skladu s tem dokumentom, do 17. ure pet delovnih dni pred datumom pošiljanja, gradivo pa je v vseh pogledih v skladu z vsemi veljavnimi zakoni, kodeksi in praksami. Kakršen koli spor se napoti na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji. |
| --- | --- |

11.5.1.6

zadevni konkurent družbi AIB zagotovi dovolj izvodov gradiva, ki bo razdeljeno v skladu s tem dokumentom, do 17. ure pet delovnih dni pred datumom pošiljanja, gradivo pa je v vseh pogledih v skladu z vsemi veljavnimi zakoni, kodeksi in praksami. Kakršen koli spor se napoti na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji.

| 11.5.2 | Za pošiljanje, ki ga opravi družba AIB, velja naslednje:






  11.5.2.1 | Pošiljanje bo porazdeljeno med šest šestmesečnih obdobij, pri čemer se bo prvo obdobje začelo tri mesece po datumu končne odločitve. V teh obdobjih lahko zadevni konkurenti družbi AIB predložijo vlogo za pošiljanje. Vsak zadevni konkurent lahko družbi AIB v vsakem šestmesečnem obdobju pošiljanja enkrat predloži vlogo. |
| --- | --- | --- |

11.5.2

Za pošiljanje, ki ga opravi družba AIB, velja naslednje:

11.5.2.1

Pošiljanje bo porazdeljeno med šest šestmesečnih obdobij, pri čemer se bo prvo obdobje začelo tri mesece po datumu končne odločitve. V teh obdobjih lahko zadevni konkurenti družbi AIB predložijo vlogo za pošiljanje. Vsak zadevni konkurent lahko družbi AIB v vsakem šestmesečnem obdobju pošiljanja enkrat predloži vlogo.

| 11.5.2.2 | V vsakem šestmesečnem obdobju pošiljanja bo pošiljanje potekalo na tri vnaprej določene datume (v nadaljnjem besedilu: datumi pošiljanja) ob upoštevanju interesov zadevnih konkurentov in razporeda pošiljanja družbe AIB, če zadevni konkurenti predložijo zahtevek razumno število dni pred datumi pošiljanja, da se lahko družba AIB pripravi na tako obsežno pošiljanje na posamezne datume pošiljanja (pri čemer mora družba AIB te zahtevke prejeti najpozneje do 17. ure (po dublinskem času) na zadevni datum zahtevka). Družba AIB bo zagotovila, da bodo datumi pošiljanja vnaprej objavljeni na njenem spletišču, zato da bodo imeli zainteresirani zadevni konkurenti dovolj časa za pripravo vloge. Kakršen koli spor se napoti na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji. |
| --- | --- |

11.5.2.2

V vsakem šestmesečnem obdobju pošiljanja bo pošiljanje potekalo na tri vnaprej določene datume (v nadaljnjem besedilu: datumi pošiljanja) ob upoštevanju interesov zadevnih konkurentov in razporeda pošiljanja družbe AIB, če zadevni konkurenti predložijo zahtevek razumno število dni pred datumi pošiljanja, da se lahko družba AIB pripravi na tako obsežno pošiljanje na posamezne datume pošiljanja (pri čemer mora družba AIB te zahtevke prejeti najpozneje do 17. ure (po dublinskem času) na zadevni datum zahtevka). Družba AIB bo zagotovila, da bodo datumi pošiljanja vnaprej objavljeni na njenem spletišču, zato da bodo imeli zainteresirani zadevni konkurenti dovolj časa za pripravo vloge. Kakršen koli spor se napoti na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji.

| 11.5.2.3 | Za posamezno pošiljanje, izvedeno v prvih šestih mesecih obdobja pošiljanja, družba AIB za pošiljanje na zahtevo zadevnega konkurenta naključno izbere do eno tretjino svojega kroga strank; ta krog strank so stranke družbe AIB za zadevni produkt, ki ga v poslanem gradivu oglašuje zadevni konkurent, in je omejen le na tiste stranke družbe AIB, ki soglašajo s tem, da jim družba AIB pošilja marketinške informacije. V drugem šestmesečnem obdobju pošiljanja bo družba AIB izbrala drugo tretjino svojega kroga strank, zadnjo tretjino pa v tretjem obdobju. V naslednjih treh šestmesečnih obdobjih pošiljanja se bo ponovil enak postopek. Skrbnik spremljanja bo preveril izbor strank, ki ga bo opravila družba AIB. Na zahtevo zadevnega konkurenta se lahko število strank, ki jim je v šestmesečnem obdobju pošiljanja poslano gradivo, zmanjša na podlagi meril za izločanje, ki jih lahko družba AIB enostavno uporablja (to pomeni, da družba AIB že ima na voljo instrumente, potrebne za izvedbo tega izločanja, oziroma jih lahko enostavno izračuna). V skladu z irsko zakonodajo o varstvu podatkov se gradivo ne pošlje nobeni stranki, ki družbi AIB ni zagotovila soglasja za prejemanje podobnega gradiva. |
| --- | --- |

11.5.2.3

Za posamezno pošiljanje, izvedeno v prvih šestih mesecih obdobja pošiljanja, družba AIB za pošiljanje na zahtevo zadevnega konkurenta naključno izbere do eno tretjino svojega kroga strank; ta krog strank so stranke družbe AIB za zadevni produkt, ki ga v poslanem gradivu oglašuje zadevni konkurent, in je omejen le na tiste stranke družbe AIB, ki soglašajo s tem, da jim družba AIB pošilja marketinške informacije. V drugem šestmesečnem obdobju pošiljanja bo družba AIB izbrala drugo tretjino svojega kroga strank, zadnjo tretjino pa v tretjem obdobju. V naslednjih treh šestmesečnih obdobjih pošiljanja se bo ponovil enak postopek. Skrbnik spremljanja bo preveril izbor strank, ki ga bo opravila družba AIB. Na zahtevo zadevnega konkurenta se lahko število strank, ki jim je v šestmesečnem obdobju pošiljanja poslano gradivo, zmanjša na podlagi meril za izločanje, ki jih lahko družba AIB enostavno uporablja (to pomeni, da družba AIB že ima na voljo instrumente, potrebne za izvedbo tega izločanja, oziroma jih lahko enostavno izračuna). V skladu z irsko zakonodajo o varstvu podatkov se gradivo ne pošlje nobeni stranki, ki družbi AIB ni zagotovila soglasja za prejemanje podobnega gradiva.

| 11.5.2.4 | Za zagotovitev, da stranke niso pretirano zasute z reklamnim gradivom, in povečanje možnosti, da stranke gradivo, ki ga pošljejo zadevni konkurenti, dejansko preberejo, družba AIB na posamezni datum pošiljanja v posameznem šestmesečnem obdobju pošiljanja v okviru tega ukrepa pošlje gradivo največ dveh zadevnih konkurentov na zadevni produkt. |
| --- | --- |

11.5.2.4

Za zagotovitev, da stranke niso pretirano zasute z reklamnim gradivom, in povečanje možnosti, da stranke gradivo, ki ga pošljejo zadevni konkurenti, dejansko preberejo, družba AIB na posamezni datum pošiljanja v posameznem šestmesečnem obdobju pošiljanja v okviru tega ukrepa pošlje gradivo največ dveh zadevnih konkurentov na zadevni produkt.

| 11.5.2.5 | Da se prepreči kakršen koli dvom, se neuporabljene možnosti za pošiljanje ne prenesejo naprej, temveč zapadejo. |
| --- | --- |

11.5.2.5

Da se prepreči kakršen koli dvom, se neuporabljene možnosti za pošiljanje ne prenesejo naprej, temveč zapadejo.

| 11.5.3 | Pošiljanje upravlja, obdela in dokonča družba AIB (ali zastopnik družbe) v imenu in za račun zadevnega konkurenta, brez kakršnega koli prispevka ali sodelovanja zadevnega konkurenta. Da se prepreči kakršen koli dvom, zadevni konkurent nima dostopa do imen in naslovov ali drugih podatkov iz zbirke strank družbe AIB. |
| --- | --- |

11.5.3

Pošiljanje upravlja, obdela in dokonča družba AIB (ali zastopnik družbe) v imenu in za račun zadevnega konkurenta, brez kakršnega koli prispevka ali sodelovanja zadevnega konkurenta. Da se prepreči kakršen koli dvom, zadevni konkurent nima dostopa do imen in naslovov ali drugih podatkov iz zbirke strank družbe AIB.

| 11.5.4 | Družba AIB lahko na posamezni datum pošiljanja pošlje gradivo v imenu največ dveh zadevnih konkurentov na zadevni produkt, pri čemer sta ta zadevna konkurenta na zadevni produkt izbrana po vrstnem redu, v katerem je družba AIB prejela vloge, če pa za posamezni datum pošiljanja vlogo hkrati predložita več kot dva zadevna konkurenta na zadevni produkt, skrbnik spremljanja z žrebom izbere dva zadevna konkurenta na zadevni produkt. Da je vloga veljavna, mora zadevni konkurent na datum zahtevka izpolnjevati pogoje za opredelitev kot zadevni konkurent in vse pogoje iz klavzule 11.5.1. Družba AIB zadevnega konkurenta pisno obvesti, ali je bila njegova vloga uspešna in ali bo družba AIB poslala njegovo gradivo. |
| --- | --- |

11.5.4

Družba AIB lahko na posamezni datum pošiljanja pošlje gradivo v imenu največ dveh zadevnih konkurentov na zadevni produkt, pri čemer sta ta zadevna konkurenta na zadevni produkt izbrana po vrstnem redu, v katerem je družba AIB prejela vloge, če pa za posamezni datum pošiljanja vlogo hkrati predložita več kot dva zadevna konkurenta na zadevni produkt, skrbnik spremljanja z žrebom izbere dva zadevna konkurenta na zadevni produkt. Da je vloga veljavna, mora zadevni konkurent na datum zahtevka izpolnjevati pogoje za opredelitev kot zadevni konkurent in vse pogoje iz klavzule 11.5.1. Družba AIB zadevnega konkurenta pisno obvesti, ali je bila njegova vloga uspešna in ali bo družba AIB poslala njegovo gradivo.

| 11.5.5 | Zadevni konkurent lahko zahteva, da se gradivo pošlje v zvezi z enim zadevnim produktom ali več, vendar ne v zvezi z drugimi produkti. Poleg tega lahko zadevni konkurent strankam ponudi možnost, da v celoti ali delno spremenijo svoje bančno razmerje, in navede splošne sklice na druge bančne produkte. Zahtevek bo sicer veljaven ne glede na to, da se je zahtevala korist v okviru tega ukrepa za mobilnost strank v zvezi z zadevnim produktom, katerega tržni delež družbe AIB znaša manj kot 30 %, če se zahtevek nanaša tudi na pošiljanje tistih zadevnih produktov, v zvezi s katerimi ima družba AIB več kot 30-odstotni delež. Če reklamno gradivo, ki ga pošlje zadevni konkurent, poleg gradiva za zadevne produkte vključuje tudi gradivo za druge produkte (razen splošnih sklicev na popolno ali delno spremembo bančnega razmerja in splošnih sklicev na druge bančne produkte), družba AIB tega gradiva ni zavezana poslati in zadevnega konkurenta pravočasno obvesti o svoji odločitvi, če je to mogoče, da bi lahko ta ponovno predložil spremenjeno gradivo. Kakršen koli spor v zvezi s tem se napoti na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji. Družba AIB ne bo zavezana poslati ponovno predloženega gradiva, razen če bo to gradivo prejela do 17. ure pet delovnih dni pred datumom pošiljanja in bo to ponovno predloženo gradivo v skladu s pogoji iz klavzule 11.5.5. |
| --- | --- |

11.5.5

Zadevni konkurent lahko zahteva, da se gradivo pošlje v zvezi z enim zadevnim produktom ali več, vendar ne v zvezi z drugimi produkti. Poleg tega lahko zadevni konkurent strankam ponudi možnost, da v celoti ali delno spremenijo svoje bančno razmerje, in navede splošne sklice na druge bančne produkte. Zahtevek bo sicer veljaven ne glede na to, da se je zahtevala korist v okviru tega ukrepa za mobilnost strank v zvezi z zadevnim produktom, katerega tržni delež družbe AIB znaša manj kot 30 %, če se zahtevek nanaša tudi na pošiljanje tistih zadevnih produktov, v zvezi s katerimi ima družba AIB več kot 30-odstotni delež. Če reklamno gradivo, ki ga pošlje zadevni konkurent, poleg gradiva za zadevne produkte vključuje tudi gradivo za druge produkte (razen splošnih sklicev na popolno ali delno spremembo bančnega razmerja in splošnih sklicev na druge bančne produkte), družba AIB tega gradiva ni zavezana poslati in zadevnega konkurenta pravočasno obvesti o svoji odločitvi, če je to mogoče, da bi lahko ta ponovno predložil spremenjeno gradivo. Kakršen koli spor v zvezi s tem se napoti na skrbnika spremljanja, ki posreduje pri iskanju rešitve. Če rešitve ni mogoče najti, skrbnik spremljanja zadevo napoti v obravnavo Komisiji. Družba AIB ne bo zavezana poslati ponovno predloženega gradiva, razen če bo to gradivo prejela do 17. ure pet delovnih dni pred datumom pošiljanja in bo to ponovno predloženo gradivo v skladu s pogoji iz klavzule 11.5.5.

| 11.5.6 | Družba AIB se v zvezi z vsakim zadevnim produktom, na katerega se nanaša gradivo, ki ga pošilja, zavezuje:






  11.5.6.1 | da stranki, ki je bila izbrana za pošiljanje in ji je bilo poslano gradivo v imenu zadevnega konkurenta, v šestmesečnem obdobju od tega pošiljanja v imenu zadevnega konkurenta ne bo pošiljala reklamnega gradiva v zvezi s tem zadevnim produktom; |
| --- | --- | --- |

11.5.6

Družba AIB se v zvezi z vsakim zadevnim produktom, na katerega se nanaša gradivo, ki ga pošilja, zavezuje:

11.5.6.1

da stranki, ki je bila izbrana za pošiljanje in ji je bilo poslano gradivo v imenu zadevnega konkurenta, v šestmesečnem obdobju od tega pošiljanja v imenu zadevnega konkurenta ne bo pošiljala reklamnega gradiva v zvezi s tem zadevnim produktom;

| 11.5.6.2 | da tej stranki še dodatno leto ne bo pošiljala reklamnega gradiva v zvezi z zadevnim produktom, če stranka v okviru tega ukrepa prestopi k zadevnemu konkurentu in je družba AIB s tem seznanjena, ter |
| --- | --- |

11.5.6.2

da tej stranki še dodatno leto ne bo pošiljala reklamnega gradiva v zvezi z zadevnim produktom, če stranka v okviru tega ukrepa prestopi k zadevnemu konkurentu in je družba AIB s tem seznanjena, ter

| 11.5.6.3 | da tej stranki v dodatnem letu iz klavzule 11.5.6.2 ne bo pošiljala nobenega reklamnega gradiva, katerega izrecni namen je ponovno pritegniti stranke k zamenjanemu zadevnemu produktu. |
| --- | --- |

11.5.6.3

da tej stranki v dodatnem letu iz klavzule 11.5.6.2 ne bo pošiljala nobenega reklamnega gradiva, katerega izrecni namen je ponovno pritegniti stranke k zamenjanemu zadevnemu produktu.

| 11.5.7 | Da se prepreči kakršen koli dvom, ima družba AIB pravico navezati stik s temi strankami iz regulativnih razlogov in v okviru kakršne koli pobude, ki je upravičeno potrebna za svetovanje strankam in drugim v zvezi z vprašanji, kot so goljufije, kazniva dejanja (npr. ponarejeni bankovci ali bančni ropi, spremembe pogojev za produkte) ali večja izpostavljenost tveganju |
| --- | --- |

11.5.7

Da se prepreči kakršen koli dvom, ima družba AIB pravico navezati stik s temi strankami iz regulativnih razlogov in v okviru kakršne koli pobude, ki je upravičeno potrebna za svetovanje strankam in drugim v zvezi z vprašanji, kot so goljufije, kazniva dejanja (npr. ponarejeni bankovci ali bančni ropi, spremembe pogojev za produkte) ali večja izpostavljenost tveganju

| 11.5.8 | Družba AIB se zavezuje, da če se stranka družbe AIB na podlagi poslanega gradiva zadevnega konkurenta odloči vse svoje dejavnosti ali njihov del (vključno z zadevnim produktom in drugimi produkti) prenesti k zadevnemu konkurentu, tega prenosa ne bo nikakor ovirala ter ne bo zaračunala nobenih (kazenskih) provizij za prenos, razen če tako zahteva zakonodaja ali pravna obveznost ali če je tako določeno v pogojih družbe AIB v zvezi s produktom. |
| --- | --- |

11.5.8

Družba AIB se zavezuje, da če se stranka družbe AIB na podlagi poslanega gradiva zadevnega konkurenta odloči vse svoje dejavnosti ali njihov del (vključno z zadevnim produktom in drugimi produkti) prenesti k zadevnemu konkurentu, tega prenosa ne bo nikakor ovirala ter ne bo zaračunala nobenih (kazenskih) provizij za prenos, razen če tako zahteva zakonodaja ali pravna obveznost ali če je tako določeno v pogojih družbe AIB v zvezi s produktom.

| 11.5.9 | V primeru utemeljenega dvoma glede tržnega deleža zadevnega konkurenta slednji skrbniku spremljanja strogo zaupno zagotovi informacije, ki jih lahko skrbnik spremljanja utemeljeno zahteva za opredelitev tržnega deleža zadevnega konkurenta na upoštevnem proizvodnem trgu, pri čemer zadevni konkurent, katerega tržni delež ni ustrezen, ni upravičen do uporabe svežnja za mobilnost strank v zvezi z zadevnim produktom. |
| --- | --- |

11.5.9

V primeru utemeljenega dvoma glede tržnega deleža zadevnega konkurenta slednji skrbniku spremljanja strogo zaupno zagotovi informacije, ki jih lahko skrbnik spremljanja utemeljeno zahteva za opredelitev tržnega deleža zadevnega konkurenta na upoštevnem proizvodnem trgu, pri čemer zadevni konkurent, katerega tržni delež ni ustrezen, ni upravičen do uporabe svežnja za mobilnost strank v zvezi z zadevnim produktom.

RAZPORED: SKRBNIK SPREMLJANJA

Izrazi v tem razporedu imajo enak pomen kot izrazi v klavzuli 1 zgoraj.

I –   Postopek imenovanja

| 1. | Irska se zavezuje, da bo družba AIB imenovala skrbnika spremljanja, ki bo opravljal naloge, določene v zavezah za skrbnika spremljanja. |
| --- | --- |

1.

Irska se zavezuje, da bo družba AIB imenovala skrbnika spremljanja, ki bo opravljal naloge, določene v zavezah za skrbnika spremljanja.

| 2. | Skrbnik spremljanja je neodvisen od družbe AIB in je ustrezno usposobljen za izvajanje svojega mandata, na primer kot investicijska banka, svetovalec ali revizor, poleg tega pa ne sme biti ali postati izpostavljen nasprotju interesov. Skrbnika spremljanja plača družba AIB na način, ki ne bo oviral njegovega neodvisnega in učinkovitega opravljanja mandata. |
| --- | --- |

2.

Skrbnik spremljanja je neodvisen od družbe AIB in je ustrezno usposobljen za izvajanje svojega mandata, na primer kot investicijska banka, svetovalec ali revizor, poleg tega pa ne sme biti ali postati izpostavljen nasprotju interesov. Skrbnika spremljanja plača družba AIB na način, ki ne bo oviral njegovega neodvisnega in učinkovitega opravljanja mandata.

II –   Predlog družbe AIB

| 3. | Irska se zavezuje, da bo družba AIB najpozneje dva tedna po datumu končne odločitve Komisiji predložila v odobritev seznam z dvema osebama ali več, ki jih družba AIB predlaga za imenovanje kot skrbnika spremljanja, pri čemer bo navedla svojo prednostno izbiro. Predlog vsebuje zadostne informacije, da lahko Komisija preveri, ali predlagani skrbnik spremljanja izpolnjuje zahteve iz odstavka 2, in vključuje:






  (a) | vse pogoje predlaganega mandata, ki vključujejo vse potrebne določbe, da bo lahko skrbnik spremljanja opravljal svoje naloge v okviru teh zavez, in |
| --- | --- | --- |

3.

Irska se zavezuje, da bo družba AIB najpozneje dva tedna po datumu končne odločitve Komisiji predložila v odobritev seznam z dvema osebama ali več, ki jih družba AIB predlaga za imenovanje kot skrbnika spremljanja, pri čemer bo navedla svojo prednostno izbiro. Predlog vsebuje zadostne informacije, da lahko Komisija preveri, ali predlagani skrbnik spremljanja izpolnjuje zahteve iz odstavka 2, in vključuje:

(a)

vse pogoje predlaganega mandata, ki vključujejo vse potrebne določbe, da bo lahko skrbnik spremljanja opravljal svoje naloge v okviru teh zavez, in

| (b) | opis delovnega načrta, v katerem je navedeno, kako namerava skrbnik spremljanja opravljati naloge, ki so mu bile dodeljene. |
| --- | --- |

(b)

opis delovnega načrta, v katerem je navedeno, kako namerava skrbnik spremljanja opravljati naloge, ki so mu bile dodeljene.

III –   Odobritev ali zavrnitev s strani Komisije

| 4. | Komisija ima pravico, da odobri ali zavrne predlagane skrbnike spremljanja in odobri predlagani mandat ob upoštevanju morebitnih sprememb, za katere meni, da so nujne za izpolnjevanje obveznosti skrbnika spremljanja. Če je odobreno le eno ime, družba AIB imenuje ali omogoči imenovanje zadevnega posameznika ali institucije kot skrbnika spremljanja v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. Če je odobrenih več imen, lahko družba AIB samo izbere, koga bo imenovala za skrbnika spremljanja. Skrbnik spremljanja je imenovan v enem tednu po odobritvi Komisije v skladu z mandatom, ki ga je odobrila Komisija. |
| --- | --- |

4.

Komisija ima pravico, da odobri ali zavrne predlagane skrbnike spremljanja in odobri predlagani mandat ob upoštevanju morebitnih sprememb, za katere meni, da so nujne za izpolnjevanje obveznosti skrbnika spremljanja. Če je odobreno le eno ime, družba AIB imenuje ali omogoči imenovanje zadevnega posameznika ali institucije kot skrbnika spremljanja v skladu z mandatom, ki ga odobri Komisija. Če je odobrenih več imen, lahko družba AIB samo izbere, koga bo imenovala za skrbnika spremljanja. Skrbnik spremljanja je imenovan v enem tednu po odobritvi Komisije v skladu z mandatom, ki ga je odobrila Komisija.

IV –   Nov predlog družbe AIB

| 5. | Irska se zavezuje, da bo družba AIB v primeru zavrnitve vseh predlaganih skrbnikov spremljanja v enem tednu od obvestila o zavrnitvi predložila imena vsaj dveh drugih oseb ali institucij v skladu z zahtevami in postopkom iz odstavka 3. |
| --- | --- |

5.

Irska se zavezuje, da bo družba AIB v primeru zavrnitve vseh predlaganih skrbnikov spremljanja v enem tednu od obvestila o zavrnitvi predložila imena vsaj dveh drugih oseb ali institucij v skladu z zahtevami in postopkom iz odstavka 3.

V –   Skrbnik spremljanja, ki ga imenuje Komisija

| 6. | Če Komisija zavrne vse nove predlagane skrbnike spremljanja, sama predlaga skrbnika spremljanja, ki ga družba AIB imenuje ali v zvezi s katerim ta družba omogoči njegovo imenovanje v skladu z mandatom skrbnika spremljanja, ki ga odobri Komisija. |
| --- | --- |

6.

Če Komisija zavrne vse nove predlagane skrbnike spremljanja, sama predlaga skrbnika spremljanja, ki ga družba AIB imenuje ali v zvezi s katerim ta družba omogoči njegovo imenovanje v skladu z mandatom skrbnika spremljanja, ki ga odobri Komisija.

VI –   Naloge skrbnika spremljanja

| 7. | Skrbnik spremljanja prevzame svoje točno določene naloge za zagotovitev upoštevanja zavez. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo skrbnika spremljanja ali družbe AIB skrbniku spremljanja da kakršna koli navodila ali napotke za zagotovitev skladnosti z zavezami, priloženimi končni odločitvi. |
| --- | --- |

7.

Skrbnik spremljanja prevzame svoje točno določene naloge za zagotovitev upoštevanja zavez. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo skrbnika spremljanja ali družbe AIB skrbniku spremljanja da kakršna koli navodila ali napotke za zagotovitev skladnosti z zavezami, priloženimi končni odločitvi.

VII –   Dolžnosti in obveznosti skrbnika spremljanja

| 8. | Skrbnik spremljanja:






  (a) | v svojem prvem poročilu Komisiji predlaga podroben delovni načrt z opisom, kako namerava spremljati izpolnjevanje zavez, priloženih končni odločitvi; |
| --- | --- | --- |

8.

Skrbnik spremljanja:

(a)

v svojem prvem poročilu Komisiji predlaga podroben delovni načrt z opisom, kako namerava spremljati izpolnjevanje zavez, priloženih končni odločitvi;

| (b) | spremlja izpolnjevanje vseh zavez iz končne odločitve in skladnost s klavzulami 3 do 11 pogojev kreditiranja; |
| --- | --- |

(b)

spremlja izpolnjevanje vseh zavez iz končne odločitve in skladnost s klavzulami 3 do 11 pogojev kreditiranja;

| (c) | prevzame druge funkcije, ki so za skrbnika spremljanja določene v zavezah, priloženih končni odločitvi; |
| --- | --- |

(c)

prevzame druge funkcije, ki so za skrbnika spremljanja določene v zavezah, priloženih končni odločitvi;

| (d) | družbi AIB predlaga ukrepe, ki so po njegovem mnenju potrebni za zagotovitev skladnosti družbe AIB z zavezami iz končne odločitve, in |
| --- | --- |

(d)

družbi AIB predlaga ukrepe, ki so po njegovem mnenju potrebni za zagotovitev skladnosti družbe AIB z zavezami iz končne odločitve, in

| (e) | v 15 dneh po koncu vsakega četrtletja Komisiji predloži pisno poročilo, družbi AIB pa hkrati pošlje nezaupno različico poročila. Poročilo zajema izvajanje in upravljanje klavzul 3 do 11 pogojev kreditiranja, da lahko Komisija oceni, ali poslovanje poteka v skladu z zavezami. Poleg teh poročil skrbnik spremljanja nemudoma pisno poroča Komisiji, družbi AIB pa hkrati pošlje nezaupno različico poročila, kadar utemeljeno sklepa, da družba AIB ne izpolnjuje zavez, ki jih je sprejela Irska. |
| --- | --- |

(e)

v 15 dneh po koncu vsakega četrtletja Komisiji predloži pisno poročilo, družbi AIB pa hkrati pošlje nezaupno različico poročila. Poročilo zajema izvajanje in upravljanje klavzul 3 do 11 pogojev kreditiranja, da lahko Komisija oceni, ali poslovanje poteka v skladu z zavezami. Poleg teh poročil skrbnik spremljanja nemudoma pisno poroča Komisiji, družbi AIB pa hkrati pošlje nezaupno različico poročila, kadar utemeljeno sklepa, da družba AIB ne izpolnjuje zavez, ki jih je sprejela Irska.

VIII –   Dolžnosti in obveznosti družbe AIB

| 9. | Irska se zavezuje, da bo družba AIB skrbniku spremljanja zagotovila kakršno koli sodelovanje, pomoč in informacije, ki jih bo ta utemeljeno potreboval za opravljanje svojih nalog, in da bo k temu zavezala tudi svoje svetovalce. Skrbnik spremljanja ima neomejen in popoln dostop do vseh portfeljev, evidenc, dokumentov, vodstva in drugega osebja, objektov, prostorov in tehničnih informacij družbe AIB, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog v okviru zavez, družba AIB pa mu na njegovo zahtevo zagotovi izvode katerega koli dokumenta. Družba AIB bo dala skrbniku spremljanja na voljo eno ali več pisarn v svojih prostorih in bo na voljo za sestanke, da mu bo lahko zagotovila vse informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

9.

Irska se zavezuje, da bo družba AIB skrbniku spremljanja zagotovila kakršno koli sodelovanje, pomoč in informacije, ki jih bo ta utemeljeno potreboval za opravljanje svojih nalog, in da bo k temu zavezala tudi svoje svetovalce. Skrbnik spremljanja ima neomejen in popoln dostop do vseh portfeljev, evidenc, dokumentov, vodstva in drugega osebja, objektov, prostorov in tehničnih informacij družbe AIB, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog v okviru zavez, družba AIB pa mu na njegovo zahtevo zagotovi izvode katerega koli dokumenta. Družba AIB bo dala skrbniku spremljanja na voljo eno ali več pisarn v svojih prostorih in bo na voljo za sestanke, da mu bo lahko zagotovila vse informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog.

| 10. | Irska se zavezuje, da bo družba AIB skrbniku spremljanja zagotovila vso vodstveno in upravno podporo, ki jo bo ta utemeljeno zahteval. |
| --- | --- |

10.

Irska se zavezuje, da bo družba AIB skrbniku spremljanja zagotovila vso vodstveno in upravno podporo, ki jo bo ta utemeljeno zahteval.

| 11. | Irska se zavezuje, da bo družba AIB skrbniku spremljanja ter njegovim zaposlenim in zastopnikom (v nadaljnjem besedilu: oškodovane stranke) poravnala škodo in jih odvezala odgovornosti za škodo, in s tem potrjuje, da oškodovane stranke ne prevzemajo nobene odgovornosti do družbe AIB za morebitne obveznosti, nastale zaradi opravljanja nalog skrbnika spremljanja na podlagi zavez, razen če so te obveznosti nastale zaradi namernega neizpolnjevanja obveznosti, malomarnosti, hude malomarnosti ali delovanja v slabi veri skrbnika spremljanja, njegovih zaposlenih, zastopnikov ali svetovalcev. |
| --- | --- |

11.

Irska se zavezuje, da bo družba AIB skrbniku spremljanja ter njegovim zaposlenim in zastopnikom (v nadaljnjem besedilu: oškodovane stranke) poravnala škodo in jih odvezala odgovornosti za škodo, in s tem potrjuje, da oškodovane stranke ne prevzemajo nobene odgovornosti do družbe AIB za morebitne obveznosti, nastale zaradi opravljanja nalog skrbnika spremljanja na podlagi zavez, razen če so te obveznosti nastale zaradi namernega neizpolnjevanja obveznosti, malomarnosti, hude malomarnosti ali delovanja v slabi veri skrbnika spremljanja, njegovih zaposlenih, zastopnikov ali svetovalcev.

| 12. | Skrbnik spremljanja lahko na stroške družbe AIB imenuje svetovalce (zlasti za storitve finančnega svetovanja ali pravne nasvete), ki jih ta družba odobri (ta odobritev ne sme biti nerazumno zadržana ali odložena), če skrbnik spremljanja meni, da je imenovanje takšnih svetovalcev potrebno ali ustrezno za izvajanje nalog in obveznosti v okviru mandata, pri čemer so morebitni honorarji in drugi stroški, ki jih ima, razumni. Če družba AIB zavrne odobritev svetovalcev, ki jih je predlagal skrbnik spremljanja, lahko te svetovalce po zaslišanju družbe AIB odobri Komisija. Samo skrbnik spremljanja ima pravico dajanja navodil svetovalcem. |
| --- | --- |

12.

Skrbnik spremljanja lahko na stroške družbe AIB imenuje svetovalce (zlasti za storitve finančnega svetovanja ali pravne nasvete), ki jih ta družba odobri (ta odobritev ne sme biti nerazumno zadržana ali odložena), če skrbnik spremljanja meni, da je imenovanje takšnih svetovalcev potrebno ali ustrezno za izvajanje nalog in obveznosti v okviru mandata, pri čemer so morebitni honorarji in drugi stroški, ki jih ima, razumni. Če družba AIB zavrne odobritev svetovalcev, ki jih je predlagal skrbnik spremljanja, lahko te svetovalce po zaslišanju družbe AIB odobri Komisija. Samo skrbnik spremljanja ima pravico dajanja navodil svetovalcem.

IX –   Zamenjava, razrešitev in ponovno imenovanje skrbnika spremljanja

| 13. | Če skrbnik spremljanja preneha opravljati svoje naloge v okviru zavez ali iz kakršnega koli drugega tehtnega razloga, vključno z izpostavljenostjo nasprotju interesov:






  (a) | lahko Komisija po zaslišanju skrbnika spremljanja od družbe AIB zahteva, da skrbnika spremljanja zamenja, ali |
| --- | --- | --- |

13.

Če skrbnik spremljanja preneha opravljati svoje naloge v okviru zavez ali iz kakršnega koli drugega tehtnega razloga, vključno z izpostavljenostjo nasprotju interesov:

(a)

lahko Komisija po zaslišanju skrbnika spremljanja od družbe AIB zahteva, da skrbnika spremljanja zamenja, ali

| (b) | lahko družba AIB na podlagi predhodne odobritve Komisije zamenja skrbnika spremljanja. |
| --- | --- |

(b)

lahko družba AIB na podlagi predhodne odobritve Komisije zamenja skrbnika spremljanja.

| 14. | Če je skrbnik spremljanja odstavljen v skladu z odstavkom 13, se lahko od njega zahteva, da nadaljuje svoje naloge do prihoda novega skrbnika spremljanja, ki mu sam izroči vse pomembne informacije. Novi skrbnik spremljanja je imenovan v skladu s postopkom iz odstavkov 3 do 6. |
| --- | --- |

14.

Če je skrbnik spremljanja odstavljen v skladu z odstavkom 13, se lahko od njega zahteva, da nadaljuje svoje naloge do prihoda novega skrbnika spremljanja, ki mu sam izroči vse pomembne informacije. Novi skrbnik spremljanja je imenovan v skladu s postopkom iz odstavkov 3 do 6.

| 15. | Če skrbnik spremljanja ni odstavljen v skladu z odstavkom 13, preneha opravljati funkcijo skrbnika spremljanja šele, ko ga Komisija razreši opravljanja nalog, potem ko je izpolnil vse zaveze, ki so mu bile naložene. Vendar lahko Komisija kadar koli zahteva ponovno imenovanje skrbnika spremljanja, če se naknadno ugotovi, da ustrezni ukrepi niso bili v celoti in pravilno izvedeni. |
| --- | --- |

15.

Če skrbnik spremljanja ni odstavljen v skladu z odstavkom 13, preneha opravljati funkcijo skrbnika spremljanja šele, ko ga Komisija razreši opravljanja nalog, potem ko je izpolnil vse zaveze, ki so mu bile naložene. Vendar lahko Komisija kadar koli zahteva ponovno imenovanje skrbnika spremljanja, če se naknadno ugotovi, da ustrezni ukrepi niso bili v celoti in pravilno izvedeni.

---

(1)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o definiciji mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(2)  Cilj centralne banke, ki ga lahko ta banka spremeni.

---

| 18.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 44/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 44/75

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/219

z dne 29. januarja 2015

o nadomestitvi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 326)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (1) ter zlasti členov 8(4), 9(1), 20(3), točke (a) člena 22 ter členov 36(4) in 37(7) Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (2) ter zlasti členov 8(4), 9(1), 20(4), točke (a) člena 22 ter členov 51(4) in 52(7) Sklepa,

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II) se uporablja od 9. aprila 2013. Vsebuje dovolj informacij, da se lahko identificirajo osebe ali stvari in sprejmejo potrebni ukrepi. Poleg tega si za učinkovito delovanje SIS II države članice izmenjujejo dopolnilne podatke glede razpisov ukrepov. To izmenjavo dopolnilnih podatkov izvajajo uradi SIRENE. |
| --- | --- |

(1)

Druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II) se uporablja od 9. aprila 2013. Vsebuje dovolj informacij, da se lahko identificirajo osebe ali stvari in sprejmejo potrebni ukrepi. Poleg tega si za učinkovito delovanje SIS II države članice izmenjujejo dopolnilne podatke glede razpisov ukrepov. To izmenjavo dopolnilnih podatkov izvajajo uradi SIRENE.

| (2) | Za lažje delo uradov SIRENE in uporabnikov SIS II, ki so pri svojem vsakodnevnem delu vključeni v dejavnosti SIRENE, je bil leta 2008 sprejet Priročnik SIRENE na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega prvega stebra, in sicer Odločbe Komisije 2008/333/ES (3), ter tudi na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega tretjega stebra, in sicer Sklepa Komisije 2008/334/PNZ (4). Navedeno odločbo in sklep je nadomestil Izvedbeni sklep Komisije 2013/115/EU (5), da bi se bolje upoštevale operativne potrebe uporabnikov in zaposlenih, vključenih v dejavnosti SIRENE, izboljšala usklajenost delovnih postopkov in zagotovila ustreznost tehničnih pravil glede na tehnični razvoj. |
| --- | --- |

(2)

Za lažje delo uradov SIRENE in uporabnikov SIS II, ki so pri svojem vsakodnevnem delu vključeni v dejavnosti SIRENE, je bil leta 2008 sprejet Priročnik SIRENE na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega prvega stebra, in sicer Odločbe Komisije 2008/333/ES (3), ter tudi na podlagi pravnega akta v okviru nekdanjega tretjega stebra, in sicer Sklepa Komisije 2008/334/PNZ (4). Navedeno odločbo in sklep je nadomestil Izvedbeni sklep Komisije 2013/115/EU (5), da bi se bolje upoštevale operativne potrebe uporabnikov in zaposlenih, vključenih v dejavnosti SIRENE, izboljšala usklajenost delovnih postopkov in zagotovila ustreznost tehničnih pravil glede na tehnični razvoj.

| (3) | Po prvem letu delovanja SIS II je primerno spremeniti Izvedbeni sklep 2013/115/EU, da bi se upoštevali novi izzivi in operativne zahteve ter zagotovile jasnejše določbe na nekaterih področjih, povezanih z obdelavo podatkov SIS II. To bi moralo povečati pravno varnost in dodatno okrepiti temeljne pravice. |
| --- | --- |

(3)

Po prvem letu delovanja SIS II je primerno spremeniti Izvedbeni sklep 2013/115/EU, da bi se upoštevali novi izzivi in operativne zahteve ter zagotovile jasnejše določbe na nekaterih področjih, povezanih z obdelavo podatkov SIS II. To bi moralo povečati pravno varnost in dodatno okrepiti temeljne pravice.

| (4) | V skladu s členoma 29(1) in 30(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006 ter členoma 44(1) in 45(1) Sklepa 2007/533/PNZ je treba razpis ukrepa, ki je bil vnesen v SIS II, ohraniti le toliko časa, dokler ne doseže namena, za katerega je bil vnesen. Ob upoštevanju različnih praks držav članic v zvezi z opredelitvijo trenutka, ko razpis ukrepa doseže svoj namen, je primerno določiti podrobna merila za vsako kategorijo razpisa ukrepa in z njimi opredeliti, kdaj ga je treba izbrisati iz SIS II. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členoma 29(1) in 30(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006 ter členoma 44(1) in 45(1) Sklepa 2007/533/PNZ je treba razpis ukrepa, ki je bil vnesen v SIS II, ohraniti le toliko časa, dokler ne doseže namena, za katerega je bil vnesen. Ob upoštevanju različnih praks držav članic v zvezi z opredelitvijo trenutka, ko razpis ukrepa doseže svoj namen, je primerno določiti podrobna merila za vsako kategorijo razpisa ukrepa in z njimi opredeliti, kdaj ga je treba izbrisati iz SIS II.

| (5) | Združeno kraljestvo ne sodeluje pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1987/2006, zaradi česar ne more opravljati poizvedb in vnašati razpisov ukrepov zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja za državljane tretjih držav. Kljub temu pa ga zavezujejo pravila o združljivosti in prednostni obravnavi vseh kategorij razpisov ukrepov, saj SIS II tvori enoten sistem. Zato je treba opredeliti postopek posvetovanja v primeru domnevne nezdružljivosti med razpisom ukrepa, ki ga je izdalo Združeno kraljestvo, in razpisom ukrepa zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ki ga je izdala druga država članica. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo ne sodeluje pri izvajanju Uredbe (ES) št. 1987/2006, zaradi česar ne more opravljati poizvedb in vnašati razpisov ukrepov zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja za državljane tretjih držav. Kljub temu pa ga zavezujejo pravila o združljivosti in prednostni obravnavi vseh kategorij razpisov ukrepov, saj SIS II tvori enoten sistem. Zato je treba opredeliti postopek posvetovanja v primeru domnevne nezdružljivosti med razpisom ukrepa, ki ga je izdalo Združeno kraljestvo, in razpisom ukrepa zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ki ga je izdala druga država članica.

| (6) | Nujno je treba določiti nov pospešeni postopek za izmenjavo informacij o razpisih ukrepov zaradi prikrite in namenske kontrole, da se obravnavajo morebitne večje grožnje, ki jih predstavljajo nekatere osebe, vpletene v terorizem ali huda kazniva dejanja, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje pristojnih organov. Za končne uporabnike je treba navesti, ali so dokument, ki se uporablja za namene potovanja, razveljavili nacionalni organi, ki so ga izdali, da se zagotovi zaseg takšnih dokumentov. Da se končnim uporabnikom zagotovijo navodila glede pospešenega poročanja in razveljavljenih dokumentov, ki se uporabljajo za namene potovanja, bi bilo treba spremeniti Dodatek 2. |
| --- | --- |

(6)

Nujno je treba določiti nov pospešeni postopek za izmenjavo informacij o razpisih ukrepov zaradi prikrite in namenske kontrole, da se obravnavajo morebitne večje grožnje, ki jih predstavljajo nekatere osebe, vpletene v terorizem ali huda kazniva dejanja, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje pristojnih organov. Za končne uporabnike je treba navesti, ali so dokument, ki se uporablja za namene potovanja, razveljavili nacionalni organi, ki so ga izdali, da se zagotovi zaseg takšnih dokumentov. Da se končnim uporabnikom zagotovijo navodila glede pospešenega poročanja in razveljavljenih dokumentov, ki se uporabljajo za namene potovanja, bi bilo treba spremeniti Dodatek 2.

| (7) | Nekatere podrobne postopke bi bilo treba revidirati, da bodo usklajeni z nacionalnimi praksami. Ker je treba prstne odtise in fotografije dodati k razpisom ukrepov, takoj ko so na voljo, ali pa se priložijo obrazcem za državo članico izdajateljico, bi bilo treba črtati določbe o postopku SIRPIT in dodatek 5. |
| --- | --- |

(7)

Nekatere podrobne postopke bi bilo treba revidirati, da bodo usklajeni z nacionalnimi praksami. Ker je treba prstne odtise in fotografije dodati k razpisom ukrepov, takoj ko so na voljo, ali pa se priložijo obrazcem za državo članico izdajateljico, bi bilo treba črtati določbe o postopku SIRPIT in dodatek 5.

| (8) | Zbrati bi bilo treba statistične podatke v zvezi z intervencijami osebe za stike v vsakem uradu SIRENE, da bi lahko bolje ocenili njihovo učinkovitost. V ta namen bi bilo treba spremeniti nekdanji Dodatek 6. |
| --- | --- |

(8)

Zbrati bi bilo treba statistične podatke v zvezi z intervencijami osebe za stike v vsakem uradu SIRENE, da bi lahko bolje ocenili njihovo učinkovitost. V ta namen bi bilo treba spremeniti nekdanji Dodatek 6.

| (9) | Določbe o varstvu osebnih podatkov in varnosti podatkov v SIS II vsebujeta Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ. Če v Uredbi (ES) št. 1987/2006 ni posebnih določb o izmenjavi dopolnilnih podatkov v zvezi z razpisi ukrepov na podlagi člena 24 Uredbe (ES) št. 1987/2006, bi bilo treba uporabiti določbe Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Če v Sklepu 2007/533/PNZ ni posebnih določb o izmenjavi dopolnilnih podatkov v zvezi z vsemi drugimi razpisi ukrepov, bi bilo treba uporabiti določbe Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (7). |
| --- | --- |

(9)

Določbe o varstvu osebnih podatkov in varnosti podatkov v SIS II vsebujeta Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ. Če v Uredbi (ES) št. 1987/2006 ni posebnih določb o izmenjavi dopolnilnih podatkov v zvezi z razpisi ukrepov na podlagi člena 24 Uredbe (ES) št. 1987/2006, bi bilo treba uporabiti določbe Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Če v Sklepu 2007/533/PNZ ni posebnih določb o izmenjavi dopolnilnih podatkov v zvezi z vsemi drugimi razpisi ukrepov, bi bilo treba uporabiti določbe Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (7).

| (10) | Ker Uredba (ES) št. 1987/2006 temelji na schengenskem pravnem redu, je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, v dopisu z dne 15. junija 2007 uradno sporočila, da je te določbe pravnega reda prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Danska sodeluje pri izvajanju Sklepa 2007/533/PNZ. Zato je zavezana k izvajanju tega sklepa. |
| --- | --- |

(10)

Ker Uredba (ES) št. 1987/2006 temelji na schengenskem pravnem redu, je Danska v skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, v dopisu z dne 15. junija 2007 uradno sporočila, da je te določbe pravnega reda prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Danska sodeluje pri izvajanju Sklepa 2007/533/PNZ. Zato je zavezana k izvajanju tega sklepa.

| (11) | Združeno kraljestvo sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5 Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (8). |
| --- | --- |

(11)

Združeno kraljestvo sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5 Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES (8).

| (12) | Irska sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5 Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (9). |
| --- | --- |

(12)

Irska sodeluje pri izvajanju tega sklepa, kolikor se ne nanaša na izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi s členoma 24 in 25 Uredbe (ES) št. 1987/2006, in sicer na podlagi člena 5 Protokola o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter člena 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES (9).

| (13) | Za Ciper ta sklep pomeni akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003. |
| --- | --- |

(13)

Za Ciper ta sklep pomeni akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.

| (14) | Za Hrvaško ta sklep pomeni akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2012. |
| --- | --- |

(14)

Za Hrvaško ta sklep pomeni akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2012.

| (15) | Za Islandijo in Norveško ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (11). |
| --- | --- |

(15)

Za Islandijo in Norveško ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (11).

| (16) | Za Švico ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (12), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES (13). |
| --- | --- |

(16)

Za Švico ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (12), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES (13).

| (17) | Za Lihtenštajn ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (14), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (15). |
| --- | --- |

(17)

Za Lihtenštajn ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (14), ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (15).

| (18) | Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 51 Uredbe (ES) št. 1987/2006 in člena 67 Sklepa 2007/533/PNZ – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 51 Uredbe (ES) št. 1987/2006 in člena 67 Sklepa 2007/533/PNZ –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Dodatek 2 Priloge k Izvedbenemu sklepu 2013/115/EU se uporablja do 31. januarja 2015.

Dodatek 2 Priloge v Prilogi k temu sklepu začne veljati 1. februarja 2015.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. januarja 2015

Za Komisijo

Dimitris AVRAMOPOULOS

Član Komisije

---

(1)  UL L 381, 28.12.2006, str. 4.

1

(2)  UL L 205, 7.8.2007, str. 63.

2

(3)  Sklep Komisije 2008/333/ES z dne 4. marca 2008 o sprejetju Priročnika SIRENE in drugih izvedbenih ukrepov za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 123, 8.5.2008, str. 1).

3

(4)  Sklep Komisije 2008/334/PNZ z dne 4. marca 2008 o sprejetju Priročnika SIRENE in drugih izvedbenih ukrepov za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 123, 8.5.2008, str. 39).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/115/EU z dne 26. februarja 2013 o Priročniku SIRENE in drugih izvedbenih ukrepih za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

5

(6)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

6

(7)  Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 350, 30.12.2008, str. 60).

7

(8)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

8

(9)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

9

(10)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

10

(11)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

11

(12)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

12

(13)  Sklep Sveta 2004/860/ES z dne 25. oktobra 2004 o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 370, 17.12.2004, str. 78).

13

(14)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

14

(15)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

15

---

PRILOGA

„PRILOGA

Priročnik SIRENE in drugi Izvedbeni ukrepi za drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

KAZALO

| UVOD | 82 |
| --- | --- |

| 1. | URADI SIRENE IN DOPOLNILNI PODATKI | 84 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Urad SIRENE | 84 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Priročnik SIRENE | 84 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Dodatki k temu priročniku SIRENE | 84 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Katalog priporočil za pravilno uporabo schengenskega pravnega reda in najboljše prakse (schengenski informacijski sistem) | 85 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vloga uradov SIRENE pri policijskem sodelovanju v Evropski uniji | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.5.1. | Prenos podatkov iz SIS II in dopolnilnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6 | Odnosi med uradi SIRENE in Europolom | 85 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.7 | Odnosi med uradi SIRENE in Eurojustom | 85 |
| --- | --- | --- |

1.7

| 1.8 | Odnosi med uradi SIRENE in Interpolom | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8

| 1.8.1. | Prednost razpisov ukrepov v SIS II pred razpisi ukrepov Interpola | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Izbira komunikacijskega kanala | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Uporaba in razpošiljanje razpisov ukrepov Interpola v schengenskih državah | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Zadetek in izbris razpisa ukrepa | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Izboljšanje sodelovanja med uradi SIRENE in državnimi centralnimi uradi Interpola | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.5.

| 1.9 | Standardi | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9

| 1.9.1. | Razpoložljivost | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Kontinuiteta | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Zaupnost | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Dostopnost | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.4.

| 1.10 | Obveščanje | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10

| 1.10.1. | Jezik sporazumevanja | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | Izmenjava podatkov med uradi SIRENE | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Omrežje, sporočila in elektronski poštni predali | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Obveščanje v izjemnih okoliščinah | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.4.

| 1.11 | Imenik SIRENE | 87 |
| --- | --- | --- |

1.11

| 1.12 | Sistem delovnega postopka SIRENE | 88 |
| --- | --- | --- |

1.12

| 1.13 | Roki za odgovor | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13

| 1.13.1. | Navedba nujnosti v obrazcih SIRENE, vključno z nujnim poročanjem o zadetku | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

| 1.14 | Pravila prečrkovanja in transkripcije | 88 |
| --- | --- | --- |

1.14

| 1.15 | Kakovost podatkov | 88 |
| --- | --- | --- |

1.15

| 1.16 | Arhiviranje | 88 |
| --- | --- | --- |

1.16

| 1.17 | Osebje | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17

| 1.17.1. | Vodje uradov SIRENE | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.1.

| 1.17.2. | Oseba za stike v uradu SIRENE (SIRCoP) | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.2.

| 1.17.3. | Znanje | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.3.

| 1.17.4. | Usposabljanje | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.4.

| 1.17.5. | Izmenjava osebja | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.5.

| 2. | SPLOŠNI POSTOPKI | 90 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Opredelitev pojmov | 90 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Večkratni razpisi ukrepov (člen 34(6) Uredbe o SIS II in člen 49(6) Sklepa o SIS II) | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1. | Združljivost razpisov ukrepov | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Prednostni vrstni red razpisov ukrepov | 92 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Preverjanje nezdružljivosti in vnašanje večkratnih razpisov ukrepov | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Poseben položaj Združenega kraljestva in Irske | 94 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.3 | Izmenjava podatkov po zadetku | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Primeri, ko postopkov v primeru zadetka ni mogoče izvesti (člen 48 Sklepa o SIS II in člen 33 Uredbe o SIS II) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Obdelava podatkov za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni v SIS II (člen 46(5) Sklepa o SIS II) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.6 | Dodajanje označitve | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 2.6.1. | Uvod | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Posvetovanje z državami članicami zaradi dodajanja označitve | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Zahteva za izbris označitve | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7 | Podatki, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (člen 34 Uredbe o SIS II in člen 49 Sklepa o SIS II) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pravica do dostopa in popravka podatkov (člen 41 Uredbe o SIS II in člen 58 Sklepa o SIS II) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8

| 2.8.1. | Zahteve za dostop do podatkov ali popravek podatkov | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Izmenjava podatkov o zahtevah za dostop do razpisov ukrepov, ki so jih izdale druge države članice | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Izmenjava podatkov o zahtevah za popravek ali izbris podatkov, ki so jih vnesle druge države članice | 98 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

| 2.9 | Izbris, kadar pogoji za ohranitev razpisa ukrepa niso več izpolnjeni | 98 |
| --- | --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vnašanje osebnih lastnih imen | 98 |
| --- | --- | --- |

2.10

| 2.11 | Različne kategorije identitete | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11

| 2.11.1. | Zloraba identitete (člen 36 Uredbe o SIS II in člen 51 Sklepa o SIS II) | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Vnašanje drugega imena | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Dodatni podatki za ugotavljanje identitete osebe | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

| 2.12 | Izmenjava podatkov v primeru medsebojno povezanih razpisov ukrepov | 99 |
| --- | --- | --- |

2.12

| 2.12.1. | Operativna pravila | 100 |
| --- | --- | --- |

2.12.1.

| 2.13 | Oblika in kakovost biometričnih podatkov v SIS II | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13

| 2.13.1. | Nadaljnja uporaba izmenjanih podatkov, vključno z arhiviranjem | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.1.

| 2.13.2. | Izmenjava prstnih odtisov in fotografij | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

| 2.13.3. | Tehnične zahteve | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.3.

| 2.13.4. | Oblika in kakovost biometričnih podatkov | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14 | Posebne vrste iskanja | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14

| 2.14.1. | Geografsko usmerjeno iskanje | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.1.

| 2.14.2. | Iskanje v sodelovanju s posebnimi policijskimi enotami, ki izvajajo usmerjena iskanja | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.2.

| 3. | RAZPISI UKREPOV ZA PRIJETJE ZARADI PREDAJE ALI IZROČITVE (ČLEN 26 SKLEPA SIS II) | 101 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Vnašanje razpisa ukrepa | 101 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Večkratni razpisi ukrepov | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zloraba identitete | 102 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vnašanje drugega imena | 102 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dopolnilni podatki, ki se pošljejo državam članicam | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1. | Dopolnilni podatki, ki se pošljejo v zvezi s predhodnim prijetjem | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6 | Dodajanje označitve | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1. | Sistematična zahteva za dodajanje označitve razpisom ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Okvirni sklep 2002/584/PNZ ne uporablja | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7 | Ukrepi uradov SIRENE po prejemu razpisa ukrepa za prijetje | 103 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Izmenjava podatkov po zadetku | 103 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Izmenjava dopolnilnih podatkov o predaji ali izročitvi | 104 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Izmenjava dopolnilnih podatkov o tranzitu čez drugo državo članico | 104 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Izbris razpisov ukrepov po predaji ali izročitvi | 104 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 4. | RAZPISI UKREPA ZARADI ZAVRNITVE VSTOPA ALI PREPOVEDI PREBIVANJA (ČLEN 24 UREDBE O SIS II) | 104 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Vnašanje razpisa ukrepa | 104 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Večkratni razpisi ukrepov | 105 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zloraba identitete | 105 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vnašanje drugega imena | 105 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Izmenjava podatkov pri izdaji dovoljenj za prebivanje ali vizumov | 105 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.5.1. | Postopek v primerih iz člena 5(4)(a) | 106 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Postopek v primerih iz člena 5(4)(c) | 107 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6 | Skupna pravila v zvezi s postopki iz oddelka 4.5 | 107 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Izmenjava podatkov v primeru zadetka in pri zavrnitvi vstopa ali izgonu s schengenskega ozemlja | 107 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Izmenjava podatkov o državljanu tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, v primeru zadetka | 108 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Izmenjava podatkov, kadar država članica, ne da bi našla zadetek, ugotovi obstoj razpisa ukrepa zaradi zavrnitve vstopa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja | 109 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Izbris razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja | 109 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | RAZPISI UKREPOV ZA POGREŠANE OSEBE (ČLEN 32 SKLEPA O SIS II) | 109 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 109 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zloraba identitete | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vnašanje drugega imena | 109 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Dodajanje označitve | 109 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Zagotavljanje opisnih podrobnosti glede pogrešanih mladoletnikov in drugih oseb, za katere se oceni, da so ogrožene | 109 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Izmenjava podatkov po zadetku | 110 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Izbris razpisov ukrepov za pogrešane osebe | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.7.1. | Mladoletniki | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Odrasli, za katere se ne zahtevajo zaščitni ukrepi | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Odrasli, za katere se zahtevajo zaščitni ukrepi | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

| 6. | RAZPISI UKREPOV ZA OSEBE, ISKANE ZARADI SODNEGA POSTOPKA (ČLEN 34 SKLEPA O SIS II) | 111 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 111 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Zloraba identitete | 111 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vnašanje drugega imena | 112 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Izmenjava podatkov po zadetku | 112 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Izbris razpisov ukrepov za osebe, iskane zaradi sodnega postopka | 112 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 7. | RAZPISI UKREPOV ZARADI PRIKRITE ALI NAMENSKE KONTROLE (ČLEN 36 SKLEPA O SIS II) | 112 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 112 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Zloraba identitete | 112 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Vnašanje drugega imena | 112 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Obveščanje drugih držav članic pri izdajanju razpisov ukrepov | 112 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Dodajanje označitve | 113 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Izmenjava podatkov po zadetku | 113 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Izbris razpisov ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole | 113 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 7.8 | Sistemi za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic | 113 |
| --- | --- | --- |

7.8

| 8. | RAZPISI UKREPOV ZARADI ZASEGA ALI ZA ZAGOTOVITEV DOKAZOV (ČLEN 38 SKLEPA O SIS II) | 113 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Večkratni razpisi ukrepov | 113 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Razpisi ukrepov za vozilo | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.2.1. | Preverjanje večkratnih razpisov ukrepov za vozilo | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Dvojniki VIN | 114 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.3 | Izmenjava podatkov po zadetku | 115 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 8.4 | Izbris razpisov ukrepov zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov v kazenskih postopkih | 115 |
| --- | --- | --- |

8.4

| 9. | SISTEMI ZA AVTOMATSKO PREPOZNAVANJE REGISTRSKIH TABLIC | 115 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIČNI PODATKI | 116 |
| --- | --- | --- |

10.

UVOD

Schengensko območje

Vlade Kraljevine Belgije, Zvezne republike Nemčije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg in Kraljevine Nizozemske so 14. junija 1985 v Schengnu, majhnem mestu v Luksemburgu, podpisale sporazum, s katerim so želele omogočiti ‚[...] vsem državljanom držav članic, da svobodno prehajajo notranje meje [...]‘, ter ‚prost pretok blaga in storitev‘.

Teh pet držav ustanoviteljic je 19. junija 1990 podpisalo Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma (1), pozneje pa so se jim pridružile Italijanska republika 27. novembra 1990, Kraljevina Španija in Portugalska republika 25. junija 1991, Helenska republika 6. novembra 1992, Republika Avstrija 28. aprila 1995 ter Kraljevina Danska, Kraljevina Švedska in Republika Finska 19. decembra 1996.

Schengenski pravni red se je tako od 26. marca 1995 v celoti uporabljal v Belgiji, Nemčiji, Franciji, Luksemburgu, na Nizozemskem, v Španiji in na Portugalskem (2). V Avstriji in Italiji se je v celoti uporabljal od 31. marca 1998 (3), v Grčiji od 26. marca 2000 (4), na Norveškem, v Islandiji, na Švedskem, Danskem in Finskem pa od 25. marca 2001 (5).

Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta le pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda v skladu s Sklepom 2000/365/ES oziroma Sklepom 2002/192/ES.

V primeru Združenega kraljestva se določbe, pri izvajanju katerih želi sodelovati Združeno kraljestvo (z izjemo SIS), uporabljajo od 1. januarja 2005 (6).

Schengenski pravni red je bil vključen v pravni okvir Evropske unije s protokoli, priloženimi Amsterdamski pogodbi (7) leta 1999. Sklep Sveta, s katerim je določena pravna podlaga za vsako določbo ali sklep, ki sestavlja schengenski pravni red, skladno z ustreznimi določbami iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o Evropski uniji, je bil sprejet 12. maja 1999.

Schengenski pravni red, kakor je vključen v okvir Evropske unije s Protokolom, priloženim Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: schengenski protokol), ter akti, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, so od 1. maja 2004 zavezujoči za Češko republiko, Republiko Estonijo, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Madžarsko, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo in Slovaško republiko. Te države članice so 21. decembra 2007 postale polnopravne članice schengenskega območja.

Ciper je podpisnik Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, a je upravičen do odstopanja v skladu z Aktom o pristopu iz leta 2003.

Republika Bolgarija in Romunija sta k Evropski uniji pristopili 1. januarja 2007, zato ju od tega datuma zavezujejo schengenski pravni red ter akti, ki na njem temeljijo ali so z njim kako drugače povezani, z odstopanjem iz Akta o pristopu iz leta 2005.

Hrvaška je k Evropski uniji pristopila 1. julija 2013. Schengenski pravni red uporablja z odstopanjem iz Akta o pristopu iz leta 2011.

Nekatere določbe schengenskega pravnega reda se uporabljajo po pristopu novih držav članic k EU. Druge določbe se v teh državah članicah uporabljajo le na podlagi ustreznega sklepa Sveta. Svet sprejme odločitev o odpravi mejnih kontrol, ko v skladu z veljavnimi schengenskimi postopki ocenjevanja in po posvetovanju z Evropskim parlamentom preveri, da so bili v zadevni državi članici izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda.

Schengenskemu območju so se priključile nekatere druge evropske države. Kraljevina Norveška in Republika Islandija sta 18. maja 1999 (8) sklenili Pridružitveni sporazum z državami članicami, da bi pristopili k Schengenski konvenciji.

Švicarska konfederacija je leta 2004 podpisala Sporazum z Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo o pridružitvi k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), zaradi česar je 12. decembra 2008 postala članica schengenskega območja.

Na podlagi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (10), podpisanega leta 2008, je Kneževina Lihtenštajn 19. decembra 2011 postala članica schengenskega območja.

Druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

SIS II, vzpostavljen v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom 2007/533/PNZ (Sklep o SIS II) o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (skupaj imenovana pravna akta o SIS II) ter Uredbo (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11), je skupen informacijski sistem, ki pristojnim organom držav članic omogoča, da sodelujejo z izmenjavo informacij, ter je bistveno orodje za uporabo določb schengenskega pravnega reda, kakor so vključene v okvir Evropske unije. Z začetkom uporabe teh aktov 9. aprila 2013 je bil razveljavljen naslov IV Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma. SIS II nadomešča prvo generacijo schengenskega informacijskega sistema, ki je začel delovati leta 1995 ter katerega delovanje je bilo podaljšano v letih 2005 in 2007.

Namen SIS II, kot je določen v členu 1 pravnih aktov o SIS II, je ‚[...] zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Evropske unije, kar vključuje vzdrževanje javnega reda in varnosti ter varovanje varnosti na ozemljih držav članic, in uporabiti določbe iz naslova IV tretjega dela Pogodbe (ES) (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) v zvezi s pretokom oseb na njihovih ozemljih, in sicer s pomočjo informacij, ki se sporočajo prek tega sistema‘.

Schengenski informacijski sistem II, skladno s pravnima aktoma o SIS II, s postopkom avtomatskega posvetovanja zagotavlja dostop do razpisov ukrepov za osebe in predmete naslednjim organom:

| (a) | organom, pristojnim za nadzor meje v skladu z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(a)

organom, pristojnim za nadzor meje v skladu z Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (12);

| (b) | organom, pristojnim za izvajanje in usklajevanje drugih policijskih in carinskih kontrol znotraj države; |
| --- | --- |

(b)

organom, pristojnim za izvajanje in usklajevanje drugih policijskih in carinskih kontrol znotraj države;

| (c) | nacionalnim pravosodnim organom in njihovim usklajevalnim organom; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnim pravosodnim organom in njihovim usklajevalnim organom;

| (d) | organom, pristojnim za izdajanje vizumov, centralnim organom, pristojnim za obravnavanje prošenj za vizume, organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje, in organom, pristojnim za izvajanje predpisov o državljanih tretjih držav v okviru uporabe pravnega reda Unije v zvezi s pretokom oseb; |
| --- | --- |

(d)

organom, pristojnim za izdajanje vizumov, centralnim organom, pristojnim za obravnavanje prošenj za vizume, organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje, in organom, pristojnim za izvajanje predpisov o državljanih tretjih držav v okviru uporabe pravnega reda Unije v zvezi s pretokom oseb;

| (e) | organom, pristojnim za izdajo potrdil o registraciji vozil (v skladu z Uredbo (ES) št. 1986/2006). |
| --- | --- |

(e)

organom, pristojnim za izdajo potrdil o registraciji vozil (v skladu z Uredbo (ES) št. 1986/2006).

V skladu s Sklepom o SIS II imata tudi Europol in Eurojust dostop do določenih kategorij razpisov ukrepov.

SIS II je sestavljen iz naslednjih delov:

| 1. | centralnega sistema (‚centralni SIS II‘), sestavljenega iz:






  (a) | tehničnega podpornega dela (‚CS-SIS‘), ki vsebuje podatkovno zbirko (‚podatkovna zbirka SIS II‘); |
| --- | --- | --- |

1.

centralnega sistema (‚centralni SIS II‘), sestavljenega iz:

(a)

tehničnega podpornega dela (‚CS-SIS‘), ki vsebuje podatkovno zbirko (‚podatkovna zbirka SIS II‘);

| (b) | enotnega nacionalnega vmesnika (‚NI-SIS‘); |
| --- | --- |

(b)

enotnega nacionalnega vmesnika (‚NI-SIS‘);

| 2. | nacionalnega sistema (‚N.SIS II‘) v vsaki državi članici, sestavljenega iz nacionalnih podatkovnih sistemov, ki komunicirajo s centralnim SIS II. N.SIS II lahko vsebuje podatkovno zbirko (nacionalna kopija), ki vsebuje popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS II; |
| --- | --- |

2.

nacionalnega sistema (‚N.SIS II‘) v vsaki državi članici, sestavljenega iz nacionalnih podatkovnih sistemov, ki komunicirajo s centralnim SIS II. N.SIS II lahko vsebuje podatkovno zbirko (nacionalna kopija), ki vsebuje popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS II;

| 3. | komunikacijske infrastrukture med CS-SIS in NI-SIS, ki zagotavlja šifrirano navidezno omrežje, namenjeno podatkom v SIS II in izmenjavi podatkov med uradi SIRENE, kakor je določeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

3.

komunikacijske infrastrukture med CS-SIS in NI-SIS, ki zagotavlja šifrirano navidezno omrežje, namenjeno podatkom v SIS II in izmenjavi podatkov med uradi SIRENE, kakor je določeno v nadaljevanju.

1.   URADI SIRENE IN DOPOLNILNI PODATKI

1.1   Urad SIRENE

SIS II vsebuje samo nepogrešljive podatke (npr. podatke o razpisu ukrepa), ki omogočajo identifikacijo osebe ali predmeta, in nujne ukrepe, ki naj bi se izvedli. Poleg tega države članice v skladu s pravnima aktoma o SIS II izmenjajo dopolnilne podatke v zvezi z razpisom ukrepa, ki so potrebni za izvajanje nekaterih določb, predvidenih s pravnima aktoma o SIS II, in za pravilno delovanje SIS II bodisi na dvostranski bodisi na večstranski podlagi.

Ta struktura, vzpostavljena zaradi izmenjave dopolnilnih podatkov, je bila poimenovana ‚SIRENE‘, kar je akronim opredelitve tega pojma v angleščini: ‚Supplementary Information Request at the National Entries‘ – SIRENE (Zahteva za dopolnilne podatke pri vnosih držav članic).

Vsaka država članica vzpostavi nacionalni ‚urad SIRENE‘ v skladu s členom 7(2), ki je skupen obema pravnima aktoma o SIS II. Kot enotna kontaktna točka za države članice deluje neprekinjeno štiriindvajset ur na dan, vse dni v tednu, in se uporablja za izmenjavo dopolnilnih podatkov v zvezi z vnosom razpisov ukrepov, omogoča pa tudi izvedbo ustreznih ukrepov, če se pojavi zadetek pri iskanju oseb ali predmetov, katerih podatki so bili vneseni v SIS II. Glavne naloge urada SIRENE obsegajo (13) zagotavljanje, da je izmenjava vseh dopolnilnih podatkov v skladu z zahtevami tega priročnika SIRENE, kot je določeno v členu 8, ki je skupen obema pravnima aktoma o SIS II, za naslednje namene:

| (a) | da se države članice lahko medsebojno posvetujejo ali obvestijo ob vnosu razpisa ukrepa (npr. pri vnosu razpisov ukrepov za prijetje); |
| --- | --- |

(a)

da se države članice lahko medsebojno posvetujejo ali obvestijo ob vnosu razpisa ukrepa (npr. pri vnosu razpisov ukrepov za prijetje);

| (b) | da se v primeru zadetka omogoči izvedba ustreznega ukrepa (npr. najden zadetek za razpis ukrepa); |
| --- | --- |

(b)

da se v primeru zadetka omogoči izvedba ustreznega ukrepa (npr. najden zadetek za razpis ukrepa);

| (c) | če želenega ukrepa ni mogoče izvesti (npr. dodajanje označitve); |
| --- | --- |

(c)

če želenega ukrepa ni mogoče izvesti (npr. dodajanje označitve);

| (d) | kadar gre za kakovost podatkov v SIS II (npr. ko so bili podatki vneseni nezakonito ali so netočni), vključno s potrjevanjem poslanih razpisov ukrepov in preverjanjem prejetih razpisov ukrepov, če tako določa nacionalno pravo; |
| --- | --- |

(d)

kadar gre za kakovost podatkov v SIS II (npr. ko so bili podatki vneseni nezakonito ali so netočni), vključno s potrjevanjem poslanih razpisov ukrepov in preverjanjem prejetih razpisov ukrepov, če tako določa nacionalno pravo;

| (e) | kadar gre za skladnost in prednostno obravnavo razpisov ukrepov (npr. pri preverjanju večkratnih razpisov ukrepov); |
| --- | --- |

(e)

kadar gre za skladnost in prednostno obravnavo razpisov ukrepov (npr. pri preverjanju večkratnih razpisov ukrepov);

| (f) | kadar gre za pravice osebe, na katero se nanašajo podatki, zlasti pravice do dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

(f)

kadar gre za pravice osebe, na katero se nanašajo podatki, zlasti pravice do dostopa do podatkov.

Države članice je treba spodbujati, naj strukturirano organizirajo vse nacionalne organe, pristojne za mednarodno policijsko sodelovanje, vključno z uradom SIRENE, tako da se preprečijo spori o pristojnosti in podvajanje dela.

1.2.   Priročnik SIRENE

Priročnik SIRENE je sklop navodil, v katerih so podrobno opisani pravila in postopki, ki urejajo dvostransko ali večstransko izmenjavo dopolnilnih podatkov.

1.3   Dodatki k temu priročniku SIRENE

Ker nekatera pravila, ki so tehnične narave, neposredno vplivajo na delo uporabnikov v državah članicah, vključno z uradi SIRENE, jih je primerno vključiti v Priročnik SIRENE. Zato dodatki k temu priročniku med drugim vsebujejo pravila o prečrkovanju, razpredelnice s šiframi, obrazce za sporočanje dopolnilnih podatkov in druge tehnične izvedbene ukrepe za obdelavo podatkov.

1.4   Katalog priporočil za pravilno uporabo schengenskega pravnega reda in najboljše prakse (schengenski informacijski sistem)

Katalog ponuja pravno nezavezujoča priporočila in najboljše prakse za države članice ob upoštevanju izkušenj. Uporablja se tudi kot referenčno orodje za ocenjevanje pravilnega izvajanja pravnih aktov o SIS II. Zato ga je treba, kolikor je mogoče, upoštevati.

1.5   Vloga uradov SIRENE pri policijskem sodelovanju v Evropski uniji

Izmenjava dopolnilnih podatkov ne vpliva na naloge, ki jih na področju mednarodnega policijskega sodelovanja uradom SIRENE nalagajo predpisi nacionalnega prava o izvajanju drugih pravnih aktov Evropske unije.

Uradom SIRENE so lahko naložene dodatne naloge, zlasti s predpisi nacionalnega prava o izvajanju Okvirnega sklepa 2006/960/PNZ, členoma 39 in 46 Schengenske konvencije, kolikor ju ni nadomestil Okvirni sklep 2006/960/PNZ, ter členoma 40 ali 41 Schengenske konvencije, ali če spadajo podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

Če urad SIRENE od drugega urada SIRENE prejme zahtevo, ki je po nacionalnem pravu zunaj njegovega področja pristojnosti, jo nemudoma posreduje pristojnemu organu in o tem obvesti urad SIRENE, ki je poslal zahtevo. Uradu SIRENE, ki je poslal zahtevo, po potrebi zagotovi podporo za lažjo komunikacijo.

1.5.1.   Prenos podatkov iz SIS II in dopolnilnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam

V skladu s členom 39 Uredbe o SIS II in členom 54 Sklepa o SIS II se podatki, obdelani v SIS II pri uporabi teh dveh pravnih aktov, ne posredujejo ali dajejo na razpolago tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. Ta prepoved se uporablja za prenos dopolnilnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. V členu 55 Sklepa o SIS II je določeno odstopanje od tega splošnega pravila, in sicer glede izmenjave podatkov z Interpolom o ukradenih, protipravno odvzetih, drugače odtujenih ali razveljavljenih potnih listih, pri čemer je treba upoštevati pogoje iz tega člena.

1.6   Odnosi med uradi SIRENE in Europolom

Europol ima v skladu s členi 26, 36 in 38 Sklepa o SIS II pravico do dostopa do podatkov in do neposrednega iskanja podatkov, vnesenih v SIS II. Od zadevnih držav članic lahko zahteva dodatne podatke v skladu z določbami iz Sklepa o ustanovitvi Europola (14). Močno priporočljivo je, da se v skladu z nacionalnim pravom vzpostavi sodelovanje z nacionalno enoto Europola, s čimer se zagotovi, da je urad SIRENE obveščen o vseh izmenjavah dopolnilnih podatkov med Europolom in nacionalno enoto Europola glede razpisov ukrepov v SIS II. V izjemnih primerih, kadar komunikacija na nacionalni ravni glede razpisov ukrepov v SIS II poteka prek nacionalne enote Europola, bi bilo treba v izogib zmedi s tem dejstvom seznaniti vse strani v komunikaciji, zlasti urad SIRENE.

1.7   Odnosi med uradi SIRENE in Eurojustom

Nacionalni člani Eurojusta in njihovi pomočniki imajo v skladu s členi 26, 32, 34 in 38 Sklepa o SIS II pravico do dostopa do podatkov in do neposrednega iskanja podatkov, vnesenih v SIS II. Z njimi bi bilo treba v skladu z nacionalnim pravom vzpostaviti sodelovanje, da se zagotovi nemotena izmenjava podatkov v primeru zadetka. Urad SIRENE bi moral biti zlasti kontaktna točka za nacionalne člane Eurojusta in njihove pomočnike za dopolnilne podatke glede razpisov ukrepov v SIS II.

1.8   Odnosi med uradi SIRENE in Interpolom
   (15)

Vloga SIS II ni niti nadomeščanje niti posnemanje vloge Interpola. Čeprav se njune naloge morda prekrivajo, se vodilna načela za ukrepanje in sodelovanje med državami članicami v okviru schengenskega pravnega reda bistveno razlikujejo od tistih v okviru Interpola. Zato je treba določiti pravila za sodelovanje med uradi SIRENE in državnimi centralnimi uradi Interpola na nacionalni ravni.

Uporabljajo se naslednja načela:

1.8.1.   Prednost razpisov ukrepov v SIS II pred razpisi ukrepov Interpola

V primeru razpisov ukrepov, ki so jih izdale države članice, imajo razpisi ukrepov v SIS II in izmenjava vseh podatkov o teh razpisih ukrepov vedno prednost pred razpisi ukrepov in izmenjavo podatkov prek Interpola. To je zlasti pomembno v primeru nasprotij med razpisi ukrepov.

1.8.2.   Izbira komunikacijskega kanala

Spoštovati je treba načelo, po katerem imajo schengenski razpisi ukrepov prednost pred razpisi ukrepov Interpola, ki jih izdajo države članice, in zagotoviti, da ga upoštevajo tudi državni centralni uradi držav članic. Po tem, ko se v SIS II ustvari razpis ukrepa, uradi SIRENE zagotovijo vse obveščanje glede razpisa ukrepa, namena za razpis ukrepa in izvajanja zahtevanih ukrepov. Če želi država članica spremeniti komunikacijski kanal, se mora vnaprej posvetovati z drugimi pogodbenicami. Taka sprememba kanala je mogoča samo v posebnih primerih.

1.8.3.   Uporaba in razpošiljanje razpisov ukrepov Interpola v schengenskih državah

Glede na prednost, ki jo imajo razpisi ukrepov v SIS II pred razpisi ukrepov Interpola, je uporaba slednjih omejena na izjemne primere (tj. če niti v pravnih aktih o SIS II niti v tehničnih pogojih ni določbe za vnos razpisa ukrepa v SIS II ali če ni na voljo vseh potrebnih podatkov za oblikovanje razpisa ukrepa v SIS II). Znotraj schengenskega območja se je treba izogibati sočasnim razpisom ukrepov v SIS II in prek Interpola. Razpisi ukrepov, ki so razposlani prek Interpolovih kanalov in zajemajo tudi schengensko območje ali njegove dele, imajo oznako: ‚razen schengenskih držav‘.

1.8.4.   Zadetek in izbris razpisa ukrepa

Da se uradu SIRENE zagotovi vloga usklajevalca za preverjanje kakovosti podatkov, vnesenih v SIS II, države članice zagotovijo, da se uradi SIRENE in državni centralni uradi medsebojno obveščajo o zadetkih in izbrisu razpisov ukrepov.

1.8.5.   Izboljšanje sodelovanja med uradi SIRENE in državnimi centralnimi uradi Interpola

Vsaka država članica v skladu z nacionalnim pravom sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev učinkovite izmenjave podatkov na nacionalni ravni med svojim uradom SIRENE in državnimi centralnimi uradi.

1.9   Standardi

Sodelovanje prek uradov SIRENE temelji na naslednjih standardih:

1.9.1.   Razpoložljivost

Vsak urad SIRENE neprekinjeno deluje 24 ur na dan, sedem dni v tednu, da se lahko odzove v roku, ki se zahteva v oddelku 1.13. Zagotavljanje tehničnih in pravnih analiz, podpore in rešitev je prav tako na voljo neprekinjeno štiriindvajset ur na dan, vse dni v tednu.

1.9.2.   Kontinuiteta

Vsak urad SIRENE vzpostavi notranjo strukturo, ki zagotavlja kontinuiteto upravljanja, osebja in tehnične infrastrukture.

1.9.3.   Zaupnost

V skladu s členom 11, ki je skupen obema pravnima aktoma o SIS II, veljajo za vse osebje uradov SIRENE ustrezna nacionalna pravila o poslovni skrivnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti. Ta obveza velja tudi po tem, ko osebje zapusti urad ali prekine delovno razmerje.

1.9.4.   Dostopnost

Za izpolnitev zahteve glede zagotavljanja dopolnilnih podatkov ima osebje uradov SIRENE neposreden ali posreden dostop do vseh relevantnih nacionalnih podatkov in nasvetov strokovnjakov.

1.10   Obveščanje

1.10.1.   Jezik sporazumevanja

Zaradi največje mogoče učinkovitosti pri dvostranskem sporazumevanju med uradi SIRENE se uporablja jezik, ki ga poznata obe strani.

1.10.2.   Izmenjava podatkov med uradi SIRENE

Tehnične specifikacije glede izmenjave informacij med uradi SIRENE so določene v dokumentu: ‚Izmenjava podatkov med uradi SIRENE‘. Ta navodila je treba upoštevati.

1.10.3.   Omrežje, sporočila in elektronski poštni predali

Uradi SIRENE uporabljajo šifrirano navidezno omrežje, namenjeno izključno podatkom v SIS II in izmenjavi dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE, kakor je določeno v členu 4(1)(c) in členu 8(1), ki sta skupna obema pravnima aktoma o SIS II. Drug ustrezno zavarovan in primeren način komunikacije se lahko uporabi le, če ta kanal ni na voljo. Možnost izbire komunikacijskega kanala pomeni, da se o tem odloča za vsak primer posebej glede na tehnične možnosti ter varnost in kakovost zahtev, ki jih morajo izpolnjevati sporočila.

Pisna sporočila se delijo v dve kategoriji: prosto besedilo in standardni obrazci. V Dodatku 3 so opisani obrazci, ki si jih medsebojno izmenjujejo uradi SIRENE, ter navodila o tem, kako bi bilo treba izpolniti polja, in tudi ali so obvezna ali neobvezna.

V okviru zgoraj navedenega omrežja obstajajo štirje različni poštni predali za sporočila s prostim besedilom in obrazce SIRENE.

| Poštni predal | Naslov poštnega predala | Namen |
| --- | --- | --- |
| Operativne zadeve | oper@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo obrazcev in prilog med uradi SIRENE |
| Tehnične zadeve | tech@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo e-pošte med osebjem za tehnično podporo v uradih SIRENE |
| Vodja urada SIRENE | director@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo e-pošte z vodji uradov SIRENE |
| Elektronska pošta | message@xx.sirenemail2.eu | za izmenjavo sporočil s prostim besedilom med uradi SIRENE |

Poštni predal

Naslov poštnega predala

Namen

Operativne zadeve

oper@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo obrazcev in prilog med uradi SIRENE

Tehnične zadeve

tech@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo e-pošte med osebjem za tehnično podporo v uradih SIRENE

Vodja urada SIRENE

director@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo e-pošte z vodji uradov SIRENE

Elektronska pošta

message@xx.sirenemail2.eu

za izmenjavo sporočil s prostim besedilom med uradi SIRENE

Za testiranje obstaja druga domena (16) (testxx.sirenemail2.eu), znotraj katere se lahko kateri koli poštni predal iz zgornje razpredelnice podvoji za testne namene, ne da bi to oviralo neposredno izmenjavo sporočil in okolje delovnega postopka.

Uporabljajo se podrobna pravila o poštnih predalih in prenosu obrazcev SIRENE iz dokumenta ‚Izmenjava podatkov med uradi SIRENE‘.

Sistem delovnega postopka SIRENE (glej oddelek 1.12) spremlja poštne predale za operativne zadeve in elektronsko pošto (‚oper‘ in ‚message‘), da odkrije vse vhodne obrazce, povezano e-pošto in priloge. Nujna sporočila se pošljejo samo v poštni predal za operativne zadeve.

1.10.4.   Obveščanje v izjemnih okoliščinah

Kadar običajni komunikacijski kanali niso na voljo in je treba standardne obrazce poslati na primer po telefaksu, se uporablja postopek iz dokumenta ‚Izmenjava podatkov med uradi SIRENE‘.

1.11   Imenik SIRENE

Kontaktni podatki za urade SIRENE ter ustrezne informacije za medsebojno obveščanje in sodelovanje so zbrani in navedeni v imeniku SIRENE. Za posodabljanje imenika je zadolžena Komisija, ki vsaj dvakrat letno izda posodobljeni imenik SIRENE. Vsak urad SIRENE zagotovi, da:

| (a) | se informacije iz imenika SIRENE ne razkrijejo tretjim osebam; |
| --- | --- |

(a)

se informacije iz imenika SIRENE ne razkrijejo tretjim osebam;

| (b) | osebje uradov SIRENE pozna imenik SIRENE in ga uporablja; |
| --- | --- |

(b)

osebje uradov SIRENE pozna imenik SIRENE in ga uporablja;

| (c) | je o vsaki posodobitvi podatkov, navedenih v imeniku SIRENE, nemudoma obveščena Komisija. |
| --- | --- |

(c)

je o vsaki posodobitvi podatkov, navedenih v imeniku SIRENE, nemudoma obveščena Komisija.

1.12   Sistem delovnega postopka SIRENE

Učinkovito upravljanje delovne obremenitve uradov SIRENE je mogoče najbolje doseči s tem, da ima vsak urad SIRENE računalniško podprt sistem upravljanja (sistem delovnega postopka), ki omogoča, da se upravljanje dnevnega delovnega postopka v veliki meri avtomatizira.

Urad SIRENE ima lahko za primer izrednih razmer računalnik z varnostnimi kopijami in sistem podatkovne zbirke za svoj delovni postopek na drugi lokaciji. To mora vključevati dovolj zmogljiv podporni sistem za oskrbo z električno energijo in za obveščanje.

Za zagotovitev visoke razpoložljivosti delovnega postopka SIRENE mora biti na voljo primerna podpora IT.

1.13   Roki za odgovor

Urad SIRENE čim prej odgovori na vse zahteve za podatke o razpisih ukrepov in postopke v primeru zadetka, ki so jih prek svojih uradov SIRENE vložile druge države članice. V vsakem primeru odgovori v 12 urah. (Glej tudi oddelek 1.13.1 glede navedbe nujnosti v obrazcih SIRENE.)

Prednostne naloge pri vsakdanjem delu temeljijo na kategoriji razpisa ukrepa in pomembnosti zadeve.

1.13.1.   Navedba nujnosti v obrazcih SIRENE, vključno z nujnim poročanjem o zadetku

Obrazci SIRENE, ki jih mora urad SIRENE, pri katerem je bila vložena zahteva, najhitreje prednostno obravnavati, imajo lahko oznako ‚URGENT‘ (nujno) v polju 311 (‚Pomembno opozorilo‘) in navedbo razloga za nujno obravnavo. Razlog za nujnost se obrazloži v ustreznih poljih v obrazcih SIRENE. Kadar je potreben nujen odgovor, lahko sporočanje ali obveščanje poteka po telefonu.

Kadar je zaradi okoliščin zadetka za razpis ukrepa to potrebno, npr. pri resnično nujni ali precej pomembni zadevi, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek za razpis ukrepa, najprej pošlje obrazec G, nato pa po potrebi telefonsko obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o zadetku.

1.14   Pravila prečrkovanja in transkripcije

Opredelitve in pravila prečrkovanja in transkripcije so določeni v Dodatku 1. Uradi SIRENE jih morajo spoštovati pri medsebojnem obveščanju (glej tudi oddelek 2.10 o osebnih lastnih imenih).

1.15.   Kakovost podatkov

Uradi SIRENE v skladu s členom 7(2) pravnih aktov o SIS II usklajujejo preverjanje kakovosti podatkov, vnesenih v SIS II. Za opravljanje te naloge bi morali imeti potrebne nacionalne pristojnosti. Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezno obliko revizije kakovosti nacionalnih podatkov, vključno s pregledom odstotka razpisov ukrepov/zadetkov in vsebine podatkov.

Da lahko vsak urad SIRENE opravlja svojo vlogo koordinatorja za preverjanje kakovosti podatkov, bi morale biti na voljo potrebna podpora IT in ustrezne pravice znotraj sistemov.

V sodelovanju z nacionalnim uradom SIRENE bi bilo treba določiti nacionalne standarde za usposabljanje uporabnikov o načelih in praksah glede kakovosti podatkov. Države članice se lahko obrnejo na osebje uradov SIRENE za pomoč pri usposabljanju vseh organov, ki vnašajo razpise ukrepov, s poudarkom na kakovosti podatkov in kar največji uporabi SIS II.

1.16.   Arhiviranje

| (a) | Vsaka država članica določi pogoje za shranjevanje podatkov. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka država članica določi pogoje za shranjevanje podatkov.

| (b) | Vsi podatki o razpisih ukrepov urada SIRENE države članice, ki izda razpis ukrepa, so na voljo drugim državam članicam, vključno s sklicem na odločitev, na podlagi katere je bil izdan razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

Vsi podatki o razpisih ukrepov urada SIRENE države članice, ki izda razpis ukrepa, so na voljo drugim državam članicam, vključno s sklicem na odločitev, na podlagi katere je bil izdan razpis ukrepa.

| (c) | Arhivi vsakega urada SIRENE omogočijo hiter dostop do relevantnih podatkov, da se upoštevajo zelo kratki roki za prenos podatkov. |
| --- | --- |

(c)

Arhivi vsakega urada SIRENE omogočijo hiter dostop do relevantnih podatkov, da se upoštevajo zelo kratki roki za prenos podatkov.

| (d) | V skladu s členom 12(4) pravnih aktov o SIS II se osebni podatki, ki jih v dosjejih hranijo uradi SIRENE in so pridobljeni na podlagi izmenjave podatkov, hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, zaradi katerega so bili posredovani. Praviloma se izbrišejo takoj, ko je bil zadevni razpis ukrepa izbrisan iz SIS II, v vsakem primeru pa najpozneje leto dni potem. Vendar se lahko v skladu z nacionalnim pravom podatki o posebnem razpisu ukrepa, ki ga je izdala država članica, ali o razpisu ukrepa, v zvezi s katerim so bili izvedeni ukrepi na njenem ozemlju, hranijo dlje. |
| --- | --- |

(d)

V skladu s členom 12(4) pravnih aktov o SIS II se osebni podatki, ki jih v dosjejih hranijo uradi SIRENE in so pridobljeni na podlagi izmenjave podatkov, hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, zaradi katerega so bili posredovani. Praviloma se izbrišejo takoj, ko je bil zadevni razpis ukrepa izbrisan iz SIS II, v vsakem primeru pa najpozneje leto dni potem. Vendar se lahko v skladu z nacionalnim pravom podatki o posebnem razpisu ukrepa, ki ga je izdala država članica, ali o razpisu ukrepa, v zvezi s katerim so bili izvedeni ukrepi na njenem ozemlju, hranijo dlje.

| (e) | Dopolnilni podatki, ki so jih poslale druge države članice, se hranijo v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov v državi članici prejemnici. Uporabljajo se tudi skupni člen 12 pravnih aktov o SIS II, Direktiva 95/46/ES ter Okvirni sklep 2008/977/PNZ. |
| --- | --- |

(e)

Dopolnilni podatki, ki so jih poslale druge države članice, se hranijo v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov v državi članici prejemnici. Uporabljajo se tudi skupni člen 12 pravnih aktov o SIS II, Direktiva 95/46/ES ter Okvirni sklep 2008/977/PNZ.

| (f) | Podatki o zlorabi identitete se izbrišejo po izbrisu zadevnega razpisa ukrepa. |
| --- | --- |

(f)

Podatki o zlorabi identitete se izbrišejo po izbrisu zadevnega razpisa ukrepa.

| (g) | Dostop do arhivov se evidentira, nadzoruje in omeji na pristojno osebje. |
| --- | --- |

(g)

Dostop do arhivov se evidentira, nadzoruje in omeji na pristojno osebje.

1.17   Osebje

Delovno silo sestavlja visoko izkušeno osebje, sposobno delovati na lastno pobudo in učinkovito obravnavati zadeve. Zato je zaželen majhen pretok zaposlenih, za kar je potrebna nedvoumna podpora uprave, da se ustvari decentralizirano delovno okolje. Priporočljivo je, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi se kar najbolj preprečila izguba kvalifikacij in izkušenj zaradi pretoka zaposlenih.

1.17.1.   Vodje uradov SIRENE

Vodje uradov SIRENE bi se morali sestati vsaj dvakrat letno, da ocenijo kakovost sodelovanja med svojimi službami, razpravljajo o potrebnih tehničnih ali organizacijskih ukrepih v primeru morebitnih težav in po potrebi pojasnijo postopke. Sestanek vodij uradov SIRENE organizira država članica, ki predseduje Svetu Evropske unije.

1.17.2.   Oseba za stike v uradu SIRENE (SIRCoP)

Kadar standardni postopki morebiti niso zadovoljivi, lahko oseba za stike v uradu SIRENE obravnava dosjeje, pri katerih je napredek zapleten, težaven ali občutljiv, za rešitev zadeve pa je morda potrebna določena stopnja zagotavljanja kakovosti in/ali dolgoročen stik z drugim uradom SIRENE. Oseba za stike v uradu SIRENE ni zadolžena za obravnavo nujnih zadev, pri katerih se načeloma uporabljajo storitve osebja, ki je dežurno neprekinjeno štiriindvajset ur na dan, vse dni v tednu.

Oseba za stike v uradu SIRENE lahko pripravi predloge za spodbujanje kakovosti in opiše možnosti za dolgoročno rešitev takih težav.

Praviloma lahko z osebo za stike v uradu SIRENE stopi v stik druga oseba za stike v uradu SIRENE le med delovnim časom.

Letna ocena se opravi v okviru letnega statističnega poročanja, kot je določeno v Dodatku 5, na podlagi naslednjih kazalnikov:

| (a) | število posredovanj osebe za stike v uradu SIRENE za državo članico; |
| --- | --- |

(a)

število posredovanj osebe za stike v uradu SIRENE za državo članico;

| (b) | razlog za stik; |
| --- | --- |

(b)

razlog za stik;

| (c) | rezultat posredovanj na podlagi informacij, ki so na voljo v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

(c)

rezultat posredovanj na podlagi informacij, ki so na voljo v obdobju poročanja.

1.17.3.   Znanje

Osebje uradov SIRENE mora znati čim več jezikov, osebje na dolžnosti pa mora biti sposobno sporazumevanja z vsemi uradi SIRENE.

Vsi člani osebja morajo imeti potrebno znanje o:

| — | nacionalnih, evropskih in mednarodnih pravnih vidikih, |
| --- | --- |

—

nacionalnih, evropskih in mednarodnih pravnih vidikih,

| — | svojih nacionalnih organih pregona ter |
| --- | --- |

—

svojih nacionalnih organih pregona ter

| — | nacionalnih in evropskih pravosodnih sistemih ter sistemih za upravljanje priseljevanja. |
| --- | --- |

—

nacionalnih in evropskih pravosodnih sistemih ter sistemih za upravljanje priseljevanja.

Imeti morajo pristojnost za neodvisno obravnavanje vsake nove zadeve.

Uslužbenci, ki so na delu zunaj delovnega časa, morajo imeti enake sposobnosti, znanje in pristojnosti ter možnost, da se obrnejo na dežurne strokovnjake.

V uradu SIRENE je treba zagotoviti strokovno pravno znanje za običajne in izjemne zadeve. To strokovno znanje lahko glede na posamezno zadevo zagotovijo člani osebja z ustreznim pravnim znanjem ali strokovnjaki iz pravosodnih organov.

1.17.4.   Usposabljanje

Nacionalna raven

Na nacionalni ravni se z zadovoljivim usposabljanjem zagotavlja, da osebje dosega zahtevane standarde iz tega priročnika. Preden osebje dobi dovoljenje za obdelavo podatkov, shranjenih v SIS II, mu mora biti zagotovljeno predvsem ustrezno usposabljanje glede pravil o varnosti in varstvu podatkov, seznanjeno pa mora biti tudi z vsemi relevantnimi kaznivimi dejanji in kaznimi.

Evropska raven

Skupni tečaji usposabljanja so organizirani vsaj enkrat letno, da se tako okrepi sodelovanje med uradi SIRENE, pri čimer se osebju uradov omogoči srečanje s kolegi iz drugih uradov, izmenjava informacij o nacionalnih delovnih metodah ter ustvarjanje usklajene in enakovredne ravni znanja. Poleg tega to usposabljanje prispeva k osveščanju osebja o pomembnosti njegovega dela in o potrebi po vzajemni solidarnosti s ciljem skupne varnosti držav članic.

Izvedba usposabljanja bi morala biti skladna s Priročnikom SIRENE za mentorje.

Člen 3 Uredbe (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17) določa, da Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice opravlja naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS II, zlasti za osebje SIRENE.

1.17.5.   Izmenjava osebja

Če je mogoče, bi morali uradi SIRENE vsaj enkrat letno zagotoviti možnost izmenjave osebja z drugimi uradi SIRENE. Te izmenjave so namenjene izboljšanju znanja osebja o delovnih metodah, seznanjanju z organiziranostjo drugih uradov SIRENE in vzpostavitvi osebnih stikov s kolegi v drugih državah članicah.

2.   SPLOŠNI POSTOPKI

V nadaljevanju opisani postopki se uporabljajo za vse kategorije razpisov ukrepov. Postopki, značilni za posamezne kategorije razpisa ukrepa, so opisani v ustreznih delih tega priročnika.

2.1   Opredelitev pojmov

‚Država članica izdajateljica‘: država članica, ki je vnesla razpis ukrepa v SIS II.

‚Izvršitvena država članica‘: država članica, ki v primeru zadetka izvede zahtevane ukrepe.

‚Urad SIRENE, ki zagotovi podatke‘: urad SIRENE države članice, ki ima prstne odtise ali fotografije osebe, za katero je druga država članica izdala razpis ukrepa.

‚Zadetek‘: zadetek v SIS II se zgodi, ko:

| (a) | uporabnik opravi iskanje; |
| --- | --- |

(a)

uporabnik opravi iskanje;

| (b) | iskanje razkrije tuj razpis ukrepa v SIS II; |
| --- | --- |

(b)

iskanje razkrije tuj razpis ukrepa v SIS II;

| (c) | se podatki glede razpisa ukrepa v SIS II ujemajo z iskanimi podatki in |
| --- | --- |

(c)

se podatki glede razpisa ukrepa v SIS II ujemajo z iskanimi podatki in

| (d) | se zaradi zadetka zahtevajo nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

(d)

se zaradi zadetka zahtevajo nadaljnji ukrepi.

‚Označitev‘: začasno prenehanje veljavnosti razpisa ukrepa na nacionalni ravni, ki ga je mogoče dodati razpisom ukrepov za prijetje, razpisom ukrepov za pogrešane osebe in razpisom ukrepov zaradi kontrole, če država članica meni, da je izvajanje razpisa ukrepa v nasprotju z njenim nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi nacionalnimi interesi. Ko je razpisu ukrepa dodana označitev, se ukrep, ki ga je treba na podlagi razpisa ukrepa izvesti, na ozemlju te države članice ne izvede.

2.2   Večkratni razpisi ukrepov (člen 34(6) Uredbe o SIS II in člen 49(6) Sklepa o SIS II)

Za vsako osebo ali predmet se lahko v SIS II vnese samo en razpis ukrepa na državo članico.

Zato je treba, kadar je to mogoče in potrebno, drugi razpis in naslednje razpise ukrepov za isto osebo ali predmet evidentirati na nacionalni ravni, tako da se jih lahko vnese, ko prvi razpis ukrepa preneha veljati ali je izbrisan.

Različne države članice lahko vnesejo več razpisov ukrepov za isto osebo. Bistveno je, da to ne povzroči zmede pri uporabnikih ter da jim je jasno, katere ukrepe je treba sprejeti, ko vnašajo razpis ukrepa, in kateri postopek je treba upoštevati v primeru zadetka. Zato se vzpostavijo postopki za ugotavljanje večkratnih razpisov ukrepov in tudi prednostni sistem za vnašanje razpisov ukrepov v SIS II.

To zahteva:

| — | preverjanje pred vnosom razpisa ukrepa, da se ugotovi, ali je zadevna oseba ali predmet že v SIS II, |
| --- | --- |

—

preverjanje pred vnosom razpisa ukrepa, da se ugotovi, ali je zadevna oseba ali predmet že v SIS II,

| — | posvetovanje z drugimi državami članicami, če vnos razpisa ukrepa povzroči večkratne razpise ukrepov, ki niso združljivi. |
| --- | --- |

—

posvetovanje z drugimi državami članicami, če vnos razpisa ukrepa povzroči večkratne razpise ukrepov, ki niso združljivi.

2.2.1.   Združljivost razpisov ukrepov

Več držav članic lahko vnese razpis ukrepa za isto osebo ali predmet, če so razpisi ukrepov združljivi.

Razpredelnica s podatki o združljivosti razpisov ukrepov za osebe

| Vrstni red glede na pomen | Razpis ukrepa za prijetje | Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa | Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita) | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole | Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja) | Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razpis ukrepa za prijetje | da | da | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa | da | da | ne | ne | ne | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita) | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | ne | ne | ne | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole | ne | ne | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja) | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka | da | ne | da | ne | ne | ne | ne | da | da |

Vrstni red glede na pomen

Razpis ukrepa za prijetje

Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita)

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja)

Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka

Razpis ukrepa za prijetje

da

da

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa

da

da

ne

ne

ne

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (zaščita)

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa za pogrešano osebo (kraj, kjer se oseba nahaja)

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi sodnega postopka

da

ne

da

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpredelnica s podatki o združljivosti razpisov ukrepov za predmete

| Vrstni red glede na pomen | Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov | Razveljavljen dokument za namene potovanja | Razpis ukrepa zaradi zasega | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razveljavljen dokument za namene potovanja | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi zasega | da | da | da | ne | ne | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole | ne | ne | ne | da | da | ne | ne |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje | ne | ne | ne | ne | ne | da | da |
| Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole | ne | ne | ne | ne | ne | da | da |

Vrstni red glede na pomen

Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov

Razveljavljen dokument za namene potovanja

Razpis ukrepa zaradi zasega

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

Razpis ukrepa za zagotovitev dokazov

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Razveljavljen dokument za namene potovanja

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi zasega

da

da

da

ne

ne

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi namenske kontrole

ne

ne

ne

da

da

ne

ne

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole – takojšnje ukrepanje

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

Razpis ukrepa zaradi prikrite kontrole

ne

ne

ne

ne

ne

da

da

2.2.2.   Prednostni vrstni red razpisov ukrepov

Če razpisi ukrepov niso združljivi, je prednostni vrstni red razpisov ukrepov za osebe naslednji:

| — | prijetje zaradi predaje ali izročitve (člen 26 Sklepa), |
| --- | --- |

—

prijetje zaradi predaje ali izročitve (člen 26 Sklepa),

| — | zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja na schengenskem ozemlju (člen 24 Uredbe), |
| --- | --- |

—

zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja na schengenskem ozemlju (člen 24 Uredbe),

| — | uvedba zaščite (člen 32 Sklepa), |
| --- | --- |

—

uvedba zaščite (člen 32 Sklepa),

| — | namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | namenska kontrola (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola (člen 36 Sklepa). |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola (člen 36 Sklepa).

| — | sporočanje kraja, kjer se oseba nahaja (člena 32 in 34 Sklepa). |
| --- | --- |

—

sporočanje kraja, kjer se oseba nahaja (člena 32 in 34 Sklepa).

Prednostni vrstni red razpisov ukrepov za predmete je naslednji:

| — | zagotovitev dokazov (člen 38 Sklepa), |
| --- | --- |

—

zagotovitev dokazov (člen 38 Sklepa),

| — | zaseg dokumenta, razveljavljenega za namene potovanja (člen 38 Sklepa), |
| --- | --- |

—

zaseg dokumenta, razveljavljenega za namene potovanja (člen 38 Sklepa),

| — | zaseg (člen 38 Sklepa), |
| --- | --- |

—

zaseg (člen 38 Sklepa),

| — | namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | namenska kontrola (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

namenska kontrola (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa), |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola – takojšnje ukrepanje (člen 36 Sklepa),

| — | prikrita kontrola (člen 36 Sklepa). |
| --- | --- |

—

prikrita kontrola (člen 36 Sklepa).

Odstopanja od tega prednostnega vrstnega reda so mogoča po medsebojnem posvetovanju držav članic, če gre za zaščito temeljnih nacionalnih interesov.

2.2.3.   Preverjanje nezdružljivosti in vnašanje večkratnih razpisov ukrepov

Da bi se preprečili nezdružljivi večkratni razpisi ukrepov, je pomembno natančno razlikovati med osebami ali predmeti, ki imajo podobne značilnosti. Zato je bistveno, da se uradi SIRENE medsebojno posvetujejo in sodelujejo, vsaka država članica pa mora vzpostaviti ustrezne tehnične postopke za odkrivanje takih primerov pred vnosom razpisa ukrepa.

Če je zahteva za razpis ukrepa v nasprotju z razpisom ukrepa, ki ga je ista država članica že vnesla v SIS II, nacionalni urad SIRENE v skladu z nacionalnim postopkom zagotovi, da je v SIS II vnesen samo en razpis ukrepa.

Za preverjanje, ali obstajajo večkratni razpisi ukrepov za isto osebo ali predmet, se uporablja naslednji postopek:

| (a) | Pri ugotavljanju obstoja večkratnih razpisov ukrepov se primerjajo obvezni elementi opisa identitete:






  (i) | za osebo:






  — | priimek, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Pri ugotavljanju obstoja večkratnih razpisov ukrepov se primerjajo obvezni elementi opisa identitete:

(i)

za osebo:

—

priimek,

| — | ime, |
| --- | --- |

—

ime,

| — | datum rojstva, |
| --- | --- |

—

datum rojstva,

| — | spol; |
| --- | --- |

—

spol;

| (ii) | za vozilo:






  — | identifikacijska številka vozila (številka VIN), |
| --- | --- | --- |

(ii)

za vozilo:

—

identifikacijska številka vozila (številka VIN),

| — | registrska številka in država registracije, |
| --- | --- |

—

registrska številka in država registracije,

| — | znamka, |
| --- | --- |

—

znamka,

| — | vrsta; |
| --- | --- |

—

vrsta;

| (iii) | za zrakoplov:






  — | kategorija zrakoplova, |
| --- | --- | --- |

(iii)

za zrakoplov:

—

kategorija zrakoplova,

| — | registracijska oznaka pri Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo (ICAO); |
| --- | --- |

—

registracijska oznaka pri Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo (ICAO);

| (iv) | za plovilo:






  — | kategorija plovila, |
| --- | --- | --- |

(iv)

za plovilo:

—

kategorija plovila,

| — | število trupov plovila, |
| --- | --- |

—

število trupov plovila,

| — | zunanja identifikacijska številka plovila (neobvezna, a se lahko uporabi); |
| --- | --- |

—

zunanja identifikacijska številka plovila (neobvezna, a se lahko uporabi);

| (v) | za zabojnik:






  — | številka BIC (18). |
| --- | --- | --- |

(v)

za zabojnik:

—

številka BIC (18).

| (b) | Pri vnašanju novega razpisa ukrepa za vozilo ali drug predmet z identifikacijsko številko vozila ali registracijsko oznako glej postopke v oddelku 8.2.1. |
| --- | --- |

(b)

Pri vnašanju novega razpisa ukrepa za vozilo ali drug predmet z identifikacijsko številko vozila ali registracijsko oznako glej postopke v oddelku 8.2.1.

| (c) | Za druge predmete so najprimernejša polja za ugotavljanje obstoja večkratnih razpisov ukrepov obvezna polja, ki jih sistem vsa uporabi pri avtomatski primerjavi. |
| --- | --- |

(c)

Za druge predmete so najprimernejša polja za ugotavljanje obstoja večkratnih razpisov ukrepov obvezna polja, ki jih sistem vsa uporabi pri avtomatski primerjavi.

Postopki iz oddelka 8.2.1 (preverjanje obstoja večkratnih razpisov ukrepov za vozilo) se uporabijo za razlikovanje med drugimi kategorijami predmetov v SIS II, če se izkaže, da imata dva podobna predmeta isto serijsko številko.

Če se na podlagi takšnega preverjanja izkaže, da se podatki nanašajo na dve različni osebi ali predmeta, urad SIRENE odobri zahtevo za vnos novega razpisa ukrepa (19).

Če se pri preverjanju obstoja večkratnih razpisov ukrepov odkrije, da so podatki enaki in da se nanašajo na isto osebo ali predmet, se urad SIRENE države članice, ki namerava vnesti nov razpis ukrepa, posvetuje z uradom SIRENE države članice, ki je že izdala razpis ukrepa, kadar sta razpisa ukrepov nezdružljiva.

Za preverjanje združljivosti razpisov ukrepov se uporablja naslednji postopek:

| (a) | Pred vnosom razpisa ukrepa je treba obvezno opraviti preverjanje, s katerim se zagotovi, da ni že obstoječih nezdružljivih razpisov ukrepov. |
| --- | --- |

(a)

Pred vnosom razpisa ukrepa je treba obvezno opraviti preverjanje, s katerim se zagotovi, da ni že obstoječih nezdružljivih razpisov ukrepov.

| (b) | Če obstaja drug razpis ukrepa, ki je združljiv, se uradom SIRENE ni treba medsebojno posvetovati. Če pa je treba pojasniti, ali se razpis ukrepa nanaša na isto osebo, se urad SIRENE posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice in pri tem uporabi obrazec L. |
| --- | --- |

(b)

Če obstaja drug razpis ukrepa, ki je združljiv, se uradom SIRENE ni treba medsebojno posvetovati. Če pa je treba pojasniti, ali se razpis ukrepa nanaša na isto osebo, se urad SIRENE posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice in pri tem uporabi obrazec L.

| (c) | Če razpisi ukrepov niso združljivi, se uradi SIRENE medsebojno posvetujejo z uporabo obrazca E, tako da se na koncu vnese le en razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

Če razpisi ukrepov niso združljivi, se uradi SIRENE medsebojno posvetujejo z uporabo obrazca E, tako da se na koncu vnese le en razpis ukrepa.

| (d) | Razpisi ukrepov za prijetje se vnesejo, še preden so znani rezultati morebitnega posvetovanja z drugimi državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

Razpisi ukrepov za prijetje se vnesejo, še preden so znani rezultati morebitnega posvetovanja z drugimi državami članicami.

| (e) | Če se razpisu ukrepa, ki ni združljiv z obstoječimi razpisi ukrepov, na podlagi posvetovanj nameni prednost, države članice, ki so vnesle druge razpise ukrepov, slednje izbrišejo, ko se vnese nov razpis ukrepa. Morebitne spore države članice rešujejo prek uradov SIRENE. |
| --- | --- |

(e)

Če se razpisu ukrepa, ki ni združljiv z obstoječimi razpisi ukrepov, na podlagi posvetovanj nameni prednost, države članice, ki so vnesle druge razpise ukrepov, slednje izbrišejo, ko se vnese nov razpis ukrepa. Morebitne spore države članice rešujejo prek uradov SIRENE.

| (f) | Države članice, ki niso mogle vnesti razpisa ukrepa, lahko zahtevajo, da jih o izbrisu razpisa ukrepa obvesti CS-SIS. |
| --- | --- |

(f)

Države članice, ki niso mogle vnesti razpisa ukrepa, lahko zahtevajo, da jih o izbrisu razpisa ukrepa obvesti CS-SIS.

| (g) | Urad SIRENE države članice, ki ni mogla vnesti razpisa ukrepa, lahko zahteva, da ga urad SIRENE države članice, ki je vnesla razpis ukrepa, obvesti o zadetku za ta razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(g)

Urad SIRENE države članice, ki ni mogla vnesti razpisa ukrepa, lahko zahteva, da ga urad SIRENE države članice, ki je vnesla razpis ukrepa, obvesti o zadetku za ta razpis ukrepa.

2.2.4.   Poseben položaj Združenega kraljestva in Irske

Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri Uredbi o SIS II, zato nimata dostopa do razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja (člena 24 in 26 Uredbe o SIS II). Kljub temu ju zavezujejo pravila o združljivosti razpisov ukrepov iz oddelka 2.2, zlasti pa uporabljata postopek iz oddelka 2.2.3.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Če Združeno kraljestvo ali Irska vnese razpis ukrepa, ki je potencialno nezdružljiv z obstoječim razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja v skladu z oddelkom 2.2.1, centralni SIS II ti dve državi članici obvesti o potencialni nezdružljivosti tako, da jima posreduje samo schengensko identifikacijsko oznako obstoječega razpisa ukrepa. |
| --- | --- |

(a)

Če Združeno kraljestvo ali Irska vnese razpis ukrepa, ki je potencialno nezdružljiv z obstoječim razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja v skladu z oddelkom 2.2.1, centralni SIS II ti dve državi članici obvesti o potencialni nezdružljivosti tako, da jima posreduje samo schengensko identifikacijsko oznako obstoječega razpisa ukrepa.

| (b) | Če se pojavi obvestilo, da je razpis ukrepa, ki ga je vneslo Združeno kraljestvo ali Irska, potencialno nezdružljivo z razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ki ga je vnesla druga država članica, urad SIRENE Združenega kraljestva ali Irske začne posvetovanje z državo članico izdajateljico z uporabo sporočil s prostim besedilom in med posvetovanjem izbriše potencialno nezdružljiv razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

Če se pojavi obvestilo, da je razpis ukrepa, ki ga je vneslo Združeno kraljestvo ali Irska, potencialno nezdružljivo z razpisom ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ki ga je vnesla druga država članica, urad SIRENE Združenega kraljestva ali Irske začne posvetovanje z državo članico izdajateljico z uporabo sporočil s prostim besedilom in med posvetovanjem izbriše potencialno nezdružljiv razpis ukrepa.

| (c) | Glede na izid posvetovanja lahko Združeno kraljestvo ali Irska ponovno vnese razpis ukrepa, za katerega se dokaže združljivost. |
| --- | --- |

(c)

Glede na izid posvetovanja lahko Združeno kraljestvo ali Irska ponovno vnese razpis ukrepa, za katerega se dokaže združljivost.

2.3.   Izmenjava podatkov po zadetku

Če uporabnik po zadetku zahteva dopolnilne podatke, urad SIRENE čim prej stopi v stik z uradom SIRENE države članice izdajateljice in zahteva potrebne podatke. Uradi SIRENE po potrebi delujejo kot posredniki med nacionalnimi organi ter zagotavljajo in izmenjujejo dopolnilne podatke, ki se nanašajo na zadevni razpis ukrepa.

Če ni drugače navedeno, je država članica izdajateljica obveščena o zadetku in rezultatih zadetka (glej tudi oddelek 1.13.1 glede navedbe nujnosti).

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Ne glede na oddelek 2.4 tega priročnika se o zadetku za posameznika ali predmet, za katerega je bil vnesen razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice načeloma obvesti z enim obrazcem G. |
| --- | --- |

(a)

Ne glede na oddelek 2.4 tega priročnika se o zadetku za posameznika ali predmet, za katerega je bil vnesen razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice načeloma obvesti z enim obrazcem G.

| (b) | Pri obveščanju države članice izdajateljice o zadetku se v polju 090 obrazca G navede člen pravnih aktov o SIS II, ki se uporablja, in po potrebi tudi dodatni podatki (npr. ‚MINOR‘ (mladoletnik)).
  Z obrazcem G se zagotovi kar največ podatkov o zadetku, vključno z izvedenimi ukrepi, navedenimi v polju 088. V polju 089 se lahko od države članice izdajateljice zahtevajo dopolnilni podatki. |
| --- | --- |

(b)

Pri obveščanju države članice izdajateljice o zadetku se v polju 090 obrazca G navede člen pravnih aktov o SIS II, ki se uporablja, in po potrebi tudi dodatni podatki (npr. ‚MINOR‘ (mladoletnik)).

Z obrazcem G se zagotovi kar največ podatkov o zadetku, vključno z izvedenimi ukrepi, navedenimi v polju 088. V polju 089 se lahko od države članice izdajateljice zahtevajo dopolnilni podatki.

| (c) | Če namerava urad SIRENE izvršitvene države članice, potem ko je poslal obrazec G, zagotoviti dodatne podatke, uporabi obrazec M. |
| --- | --- |

(c)

Če namerava urad SIRENE izvršitvene države članice, potem ko je poslal obrazec G, zagotoviti dodatne podatke, uporabi obrazec M.

| (d) | Urad SIRENE države članice izdajateljice nato po potrebi pošlje vse ustrezne posebne podatke in navede morebitne posebne ukrepe, ki naj bi jih urad SIRENE izvršitvene države članice na njegovo zahtevo izvedel. |
| --- | --- |

(d)

Urad SIRENE države članice izdajateljice nato po potrebi pošlje vse ustrezne posebne podatke in navede morebitne posebne ukrepe, ki naj bi jih urad SIRENE izvršitvene države članice na njegovo zahtevo izvedel.

Glede postopkov poročanja o zadetkih, najdenih prek sistemov avtomatskega prepoznavanja registrskih tablic (‚Automatic Number Plate Recognition‘), glej oddelek 9.

2.4   Primeri, ko postopkov v primeru zadetka ni mogoče izvesti (člen 48 Sklepa o SIS II in člen 33 Uredbe o SIS II)

V skladu s členom 48 Sklepa o SIS II in členom 33 Uredbe o SIS II se uporablja naslednji postopek:

| (a) | Država članica, ki na podlagi razpoložljivih informacij zagotovo ne more izvesti postopka, prek svojega urada SIRENE obvesti državo članico izdajateljico, da ne more izvesti zahtevanega ukrepa, in v polju 083 obrazca H navede razloge. |
| --- | --- |

(a)

Država članica, ki na podlagi razpoložljivih informacij zagotovo ne more izvesti postopka, prek svojega urada SIRENE obvesti državo članico izdajateljico, da ne more izvesti zahtevanega ukrepa, in v polju 083 obrazca H navede razloge.

| (b) | Zadevna država članica se lahko strinja z ukrepi, ki naj bi se izvedli v skladu z njenimi nacionalnimi predpisi in pravnima aktoma o SIS II. |
| --- | --- |

(b)

Zadevna država članica se lahko strinja z ukrepi, ki naj bi se izvedli v skladu z njenimi nacionalnimi predpisi in pravnima aktoma o SIS II.

2.5   Obdelava podatkov za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni v SIS II (člen 46(5) Sklepa o SIS II)

Podatki iz SIS II se lahko obdelajo le za namene, določene za vsako kategorijo razpisa ukrepa.

Na podlagi predhodno pridobljenega dovoljenja države članice izdajateljice pa je mogoče podatke obdelati tudi za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni v SIS II, in sicer da se prepreči neposredno resno ogrožanje javnega reda in varnosti, upoštevajo tehtni razlogi državne varnosti ali preprečijo huda kazniva dejanja.

Če namerava država članica obdelati podatke v SIS II za namen, drugačen od tistega, zaradi katerega so bili vneseni, se izmenjava podatkov izvede po naslednjih pravilih:

| (a) | Država članica, ki namerava uporabiti podatke za drugačen namen, prek svojega urada SIRENE pojasni državi članici, ki je vnesla razpis ukrepa, razloge za obdelavo podatkov v drug namen in pri tem uporabi obrazec I. |
| --- | --- |

(a)

Država članica, ki namerava uporabiti podatke za drugačen namen, prek svojega urada SIRENE pojasni državi članici, ki je vnesla razpis ukrepa, razloge za obdelavo podatkov v drug namen in pri tem uporabi obrazec I.

| (b) | Država članica izdajateljica čim prej preuči, ali se lahko ta zahteva odobri, svojo odločitev pa sporoči drugi državi članici prek svojega urada SIRENE z obrazcem M. |
| --- | --- |

(b)

Država članica izdajateljica čim prej preuči, ali se lahko ta zahteva odobri, svojo odločitev pa sporoči drugi državi članici prek svojega urada SIRENE z obrazcem M.

| (c) | Po potrebi lahko država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, pod določenimi pogoji izda dovoljenje o tem, kako naj se podatki uporabijo. To dovoljenje se pošlje z uporabo obrazca M. |
| --- | --- |

(c)

Po potrebi lahko država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, pod določenimi pogoji izda dovoljenje o tem, kako naj se podatki uporabijo. To dovoljenje se pošlje z uporabo obrazca M.

Ko država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, s tem soglaša, druga država članica uporabi podatke le za namen, za katerega je zaprosila za dovoljenje in ga dobila. Pri tem upošteva vse pogoje, ki jih določi država članica izdajateljica.

2.6   Dodajanje označitve

2.6.1.   Uvod

| (a) | V členu 24 Sklepa o SIS II so določeni naslednji primeri, v katerih lahko država članica zahteva označitev:






  (i) | Če država članica meni, da izvedba razpisanega ukrepa, vnesenega v skladu s členi 26, 32 ali 36 Sklepa o SIS II, ni v skladu z njenim nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi državnimi interesi, lahko naknadno zahteva, da se razpisu ukrepa doda označitev, kar pomeni, da ukrep, ki naj bi se izvedel na podlagi razpisa ukrepa, na njenem ozemlju ne bo izveden. Označitev doda urad SIRENE države članice izdajateljice. |
| --- | --- | --- |

(a)

V členu 24 Sklepa o SIS II so določeni naslednji primeri, v katerih lahko država članica zahteva označitev:

(i)

Če država članica meni, da izvedba razpisanega ukrepa, vnesenega v skladu s členi 26, 32 ali 36 Sklepa o SIS II, ni v skladu z njenim nacionalnim pravom, mednarodnimi obveznostmi ali temeljnimi državnimi interesi, lahko naknadno zahteva, da se razpisu ukrepa doda označitev, kar pomeni, da ukrep, ki naj bi se izvedel na podlagi razpisa ukrepa, na njenem ozemlju ne bo izveden. Označitev doda urad SIRENE države članice izdajateljice.

| (ii) | Da bi države članice lahko zahtevale, da se razpisu ukrepa v skladu s členom 26 doda označitev, so z izmenjavo dopolnilnih podatkov vse avtomatsko obveščene o vsakem novem tovrstnem razpisu ukrepa. |
| --- | --- |

(ii)

Da bi države članice lahko zahtevale, da se razpisu ukrepa v skladu s členom 26 doda označitev, so z izmenjavo dopolnilnih podatkov vse avtomatsko obveščene o vsakem novem tovrstnem razpisu ukrepa.

| (iii) | Če v posebej nujnih in resnih primerih država članica, ki je izdala razpis ukrepa, zahteva izvedbo ukrepa, izvršitvena država članica prouči, ali lahko dovoli izbris označitve, dodane na njeno zahtevo. Če izvršitvena država članica to lahko stori, sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo izvedbo ukrepa. |
| --- | --- |

(iii)

Če v posebej nujnih in resnih primerih država članica, ki je izdala razpis ukrepa, zahteva izvedbo ukrepa, izvršitvena država članica prouči, ali lahko dovoli izbris označitve, dodane na njeno zahtevo. Če izvršitvena država članica to lahko stori, sprejme potrebne ukrepe za takojšnjo izvedbo ukrepa.

| (b) | Alternativni postopek obstaja le za razpise ukrepov za prijetje (glej oddelek 3.6). |
| --- | --- |

(b)

Alternativni postopek obstaja le za razpise ukrepov za prijetje (glej oddelek 3.6).

| (c) | Če je označitev dodana k razpisu ukrepov za pogrešane osebe in razpisu ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole, se razpis ukrepa ne pojavi na zaslonu, kadar uporabnik opravi poizvedbo v sistemu. |
| --- | --- |

(c)

Če je označitev dodana k razpisu ukrepov za pogrešane osebe in razpisu ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole, se razpis ukrepa ne pojavi na zaslonu, kadar uporabnik opravi poizvedbo v sistemu.

| (d) | Brez poseganja v oddelek 3.6.1 država članica ne zahteva označitve zgolj na podlagi dejstva, da je posamezna država članica država članica izdajateljica. Označitve se zahtevajo le za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(d)

Brez poseganja v oddelek 3.6.1 država članica ne zahteva označitve zgolj na podlagi dejstva, da je posamezna država članica država članica izdajateljica. Označitve se zahtevajo le za vsak primer posebej.

2.6.2.   Posvetovanje z državami članicami zaradi dodajanja označitve

Označitev se doda le na zahtevo ali s soglasjem druge države članice.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Če država članica želi, da se doda označitev, to zahteva od države članice izdajateljice z obrazcem F in navede razloge. V ta namen izpolni polje 071, v polju 080 pa navede razloge za označitev. Za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa izpolni polje 083. |
| --- | --- |

(a)

Če država članica želi, da se doda označitev, to zahteva od države članice izdajateljice z obrazcem F in navede razloge. V ta namen izpolni polje 071, v polju 080 pa navede razloge za označitev. Za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa izpolni polje 083.

| (b) | Država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, nemudoma doda zahtevano označitev. |
| --- | --- |

(b)

Država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, nemudoma doda zahtevano označitev.

| (c) | Po izmenjavi podatkov se lahko na podlagi podatkov, ki jih je v postopku posvetovanja zagotovila država članica, ki je zahtevala označitev, bodisi spremeni ali izbriše razpis ukrepa bodisi umakne zahteva za označitev, pri čemer lahko razpis ukrepa ostane nespremenjen. |
| --- | --- |

(c)

Po izmenjavi podatkov se lahko na podlagi podatkov, ki jih je v postopku posvetovanja zagotovila država članica, ki je zahtevala označitev, bodisi spremeni ali izbriše razpis ukrepa bodisi umakne zahteva za označitev, pri čemer lahko razpis ukrepa ostane nespremenjen.

2.6.3.   Zahteva za izbris označitve

Države članice zahtevajo izbris označitve, ki so jo predhodno zahtevale, takoj ko razlog za označitev ni več veljaven. To se lahko zgodi zlasti ob spremembi nacionalne zakonodaje ali če se ob nadaljnjih izmenjavah podatkov o zadevi razkrije, da okoliščine iz člena 24(1) ali člena 25 Sklepa o SIS II ne obstajajo več.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Urad SIRENE, ki je prvotno zahteval, da se doda označitev, od urada SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem F zahteva, da označitev izbriše. Za to uporabi polje 075 (20). Za podrobnejše informacije glede nacionalnega prava izpolni polje 080, za dopolnilne podatke glede razloga za izbris označitve in za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa pa po potrebi izpolni polje 083. |
| --- | --- |

(a)

Urad SIRENE, ki je prvotno zahteval, da se doda označitev, od urada SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem F zahteva, da označitev izbriše. Za to uporabi polje 075 (20). Za podrobnejše informacije glede nacionalnega prava izpolni polje 080, za dopolnilne podatke glede razloga za izbris označitve in za druge dopolnilne podatke glede razpisa ukrepa pa po potrebi izpolni polje 083.

| (b) | Urad SIRENE države članice izdajateljice nemudoma izbriše označitev. |
| --- | --- |

(b)

Urad SIRENE države članice izdajateljice nemudoma izbriše označitev.

2.7   Podatki, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (člen 34 Uredbe o SIS II in člen 49 Sklepa o SIS II)

Če se ugotovi, da so podatki dejansko netočni ali so bili nezakonito shranjeni v SIS II, se izmenjava dopolnilnih podatkov izvede v skladu s pravili iz člena 34(2) Uredbe o SIS II in člena 49(2) Sklepa o SIS II, ki določata, da lahko samo država članica, ki je izdala razpis ukrepa, spremeni, doda, popravi, posodobi ali izbriše podatke.

Država članica, ki je ugotovila, da so podatki netočni ali so bili nezakonito shranjeni, o tem čim prej obvesti državo članico izdajateljico preko svojega urada SIRENE, najpozneje pa v desetih koledarskih dneh po tem, ko je izvedela za dokaze, ki kažejo na napako. Izmenjavo podatkov je treba izvesti z obrazcem J.

| (a) | Na podlagi rezultatov posvetovanja lahko država članica izdajateljica izbriše ali popravi podatke v skladu s svojimi nacionalnimi postopki za popravek spornega podatka. |
| --- | --- |

(a)

Na podlagi rezultatov posvetovanja lahko država članica izdajateljica izbriše ali popravi podatke v skladu s svojimi nacionalnimi postopki za popravek spornega podatka.

| (b) | Če v dveh mesecih ni dosežen dogovor, urad SIRENE države članice, ki je odkrila napako ali nezakonito hrambo podatkov, svetuje odgovornemu organu v svoji državi, naj zadevo pošlje Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, ki skupaj z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi deluje kot mediator. |
| --- | --- |

(b)

Če v dveh mesecih ni dosežen dogovor, urad SIRENE države članice, ki je odkrila napako ali nezakonito hrambo podatkov, svetuje odgovornemu organu v svoji državi, naj zadevo pošlje Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, ki skupaj z zadevnimi nacionalnimi nadzornimi organi deluje kot mediator.

2.8   Pravica do dostopa in popravka podatkov (člen 41 Uredbe o SIS II in člen 58 Sklepa o SIS II)

2.8.1.   Zahteve za dostop do podatkov ali popravek podatkov

Če je treba nacionalne organe obvestiti o zahtevi za dostop do podatkov ali popravek podatkov, se brez poseganja v nacionalno pravo izmenjava podatkov opravi po naslednjih pravilih:

| (a) | Vsak urad SIRENE uporabi svoje nacionalno pravo o pravici do dostopa do osebnih podatkov. Uradi SIRENE glede na okoliščine primera in v skladu z veljavnim pravom bodisi pristojnim nacionalnim organom posredujejo vsako zahtevo, ki jo prejmejo za dostop do podatkov ali popravek podatkov, bodisi o teh zahtevah odločijo v okviru svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(a)

Vsak urad SIRENE uporabi svoje nacionalno pravo o pravici do dostopa do osebnih podatkov. Uradi SIRENE glede na okoliščine primera in v skladu z veljavnim pravom bodisi pristojnim nacionalnim organom posredujejo vsako zahtevo, ki jo prejmejo za dostop do podatkov ali popravek podatkov, bodisi o teh zahtevah odločijo v okviru svoje pristojnosti.

| (b) | Uradi SIRENE zadevnih držav članic v skladu s svojim nacionalnim pravom pristojnim nacionalnim organom posredujejo podatke o uveljavljanju pravice do dostopa do podatkov, če slednji to zahtevajo. |
| --- | --- |

(b)

Uradi SIRENE zadevnih držav članic v skladu s svojim nacionalnim pravom pristojnim nacionalnim organom posredujejo podatke o uveljavljanju pravice do dostopa do podatkov, če slednji to zahtevajo.

2.8.2.   Izmenjava podatkov o zahtevah za dostop do razpisov ukrepov, ki so jih izdale druge države članice

Podatki o zahtevah za dostop do razpisov ukrepov, ki jih je v SIS II vnesla druga država članica, se izmenjajo prek nacionalnih uradov SIRENE z obrazcem K za osebe ali obrazcem M za predmete.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Zahteva za dostop se čim prej posreduje uradu SIRENE države članice izdajateljice, da lahko sprejme svoje stališče o tej zadevi. |
| --- | --- |

(a)

Zahteva za dostop se čim prej posreduje uradu SIRENE države članice izdajateljice, da lahko sprejme svoje stališče o tej zadevi.

| (b) | Urad SIRENE države članice izdajateljice o svojem stališču obvesti urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop. |
| --- | --- |

(b)

Urad SIRENE države članice izdajateljice o svojem stališču obvesti urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop.

| (c) | Urad SIRENE države članice izdajateljice pri tem upošteva vse roke za obravnavanje zahteve, ki jih določi urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop. |
| --- | --- |

(c)

Urad SIRENE države članice izdajateljice pri tem upošteva vse roke za obravnavanje zahteve, ki jih določi urad SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop.

| (d) | Urad SIRENE države članice, ki prejme zahtevo posameznika za dostop, popravek ali izbris, sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi pravočasen odgovor. |
| --- | --- |

(d)

Urad SIRENE države članice, ki prejme zahtevo posameznika za dostop, popravek ali izbris, sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi pravočasen odgovor.

Če urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje svoje stališče uradu SIRENE države članice, ki je prejel zahtevo za dostop, prvi urad v skladu z nacionalnim pravom in v okviru svoje pristojnosti bodisi odloči o tej zahtevi bodisi zagotovi, da se stališče čim prej pošlje organu, pristojnemu za odločanje o tej zahtevi.

2.8.3.   Izmenjava podatkov o zahtevah za popravek ali izbris podatkov, ki so jih vnesle druge države članice

Ko oseba zahteva popravek ali izbris svojih podatkov, lahko to stori le država članica, ki je izdala razpis ukrepa. Če se oseba obrne na državo članico, ki ni izdala razpisa ukrepa, urad SIRENE zaprošene države članice o tem z obrazcem K obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice, uporablja pa se postopek iz oddelka 2.8.2.

2.9   Izbris, kadar pogoji za ohranitev razpisa ukrepa niso več izpolnjeni

Razpisi ukrepov, vneseni v SIS II, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namenov, za katere so bili vneseni.

Takoj ko pogoji za ohranitev razpisa ukrepa niso več izpolnjeni, ga država članica izdajateljica nemudoma izbriše. Če ima razpis ukrepa datum izteka, bo izbris v CS-SIS avtomatski. V primeru zadetka se uporabljajo posebni postopki iz oddelkov 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.7 in 8.4.

N.SIS II avtomatsko obdela sporočilo o izbrisu CS-SIS.

Države članice imajo možnost, da se naročijo na avtomatsko obveščanje o izbrisu razpisa ukrepa.

2.10   Vnašanje osebnih lastnih imen

V okviru omejitev, ki izhajajo iz nacionalnih sistemov za vnos podatkov in razpoložljivosti podatkov, se v SIS II vnesejo osebna lastna imena (imena in priimki) v obliki (pisna oblika in črkovanje), čim bolj podobni obliki, uporabljeni v uradnih potnih listih v skladu s standardi ICAO za potne liste, ki se uporabljajo tudi za funkcije prečrkovanja in transkripcije v centralnem sistemu SIS II. Uradi SIRENE pri izmenjavi dopolnilnih podatkov uporabljajo osebna lastna imena, kot so vnesena v SIS II. Uporabniki in uradi SIRENE v državah članicah izdajateljicah za vnos podatkov v SIS II praviloma uporabljajo latinico brez poseganja v pravila prečrkovanja in transkripcije, določena v Dodatku 1.

Kadar je treba izmenjati dopolnilne podatke o osebi, za katero ni vnesen razpis ukrepa, a je z njim lahko povezana (npr. oseba, ki morda spremlja pogrešanega mladoletnika), se pri predstavitvi in črkovanju imena upoštevajo pravila iz Dodatka 1. Ime je treba navesti v latinici in tudi v izvirni obliki, če ima država članica, ki zagotavlja podatke, možnost, da v izvirno obliko vnese morebitne posebne znake.

2.11   Različne kategorije identitete

Potrjena identiteta

Potrjena identiteta pomeni, da je bila identiteta potrjena na podlagi pravih osebnih dokumentov, s potnim listom ali izjavo pristojnih organov.

Nepotrjena identiteta

Nepotrjena identiteta pomeni, da ni dovolj dokazov za ugotovitev identitete.

Zloraba identitete

Do zlorabe identitete (priimek, ime, datum rojstva) pride, če neka oseba, vnesena v SIS II, uporabi identiteto druge resnične osebe. To se lahko na primer zgodi, ko je dokument uporabljen v škodo pravega lastnika.

Drugo ime

Drugo ime pomeni domnevno identiteto, ki jo uporablja oseba, poznana pod drugimi identitetami.

2.11.1.   Zloraba identitete (člen 36 Uredbe o SIS II in člen 51 Sklepa o SIS II)

Zaradi zapletenosti primerov zlorabe identitete država članica izdajateljica ob ugotovitvi, da oseba, za katero obstaja razpis ukrepa v SIS II, zlorablja identiteto nekoga drugega, preveri, ali je treba ohraniti zlorabljeno identiteto v razpisu ukrepa v SIS II.

Na podlagi izrecnega soglasja zadevne osebe se takoj, ko se izkaže, da je bila identiteta te osebe zlorabljena, pri razpisu ukrepa v SIS II navedejo dodatni podatki, da bi se izognili negativnim posledicam napačne identifikacije. Oseba, katere identiteta je bila zlorabljena, lahko v skladu z nacionalnimi postopki pristojnemu organu zagotovi podatke, določene v členu 36(3) Uredbe o SIS II in členu 51(3) Sklepa o SIS II. Vsaka oseba, katere identiteta je bila zlorabljena, ima pravico, da umakne svoje soglasje glede obdelave podatkov.

Država članica izdajateljica je odgovorna, da v razpis ukrepa vstavi opombo ‚zloraba identitete‘ in vnese dodatne podatke o žrtvi zlorabe identitete, kot so fotografije, prstni odtisi in podatki o vseh veljavnih osebnih dokumentih.

Ko država članica odkrije, da je razpis ukrepa za osebo, ki ga je izdala druga država članica, povezan s primerom zlorabe identitete, in ko se dokaže, da je identiteta te osebe zlorabljena, urad SIRENE prve države članice to z obrazcem Q sporoči uradu SIRENE države članice izdajateljice, da se podatki o zlorabi identitete lahko uporabijo v razpisu ukrepa v SIS II.

Ob upoštevanju namena vnosa te vrste podatkov je treba, kadar so na voljo fotografije in prstni odtisi osebe, katere identiteta je bila zlorabljena, to dodati k razpisu ukrepa. Da gre za primer zlorabe identitete, se morajo osebni podatki nedolžne osebe ujemati z obstoječo identiteto v razpisu ukrepa. Obrazec Q mora vsebovati osebne podatke, vključno s številko drugega imena iz razpisa ukrepa, da lahko država članica izdajateljica potrdi, na katero identiteto v razpisu ukrepa se obrazec nanaša. Obvezna polja, ki jih je treba v obrazcu Q v takih primerih izpolniti, so določena v Dodatku 3.

Podatki o osebi, katere identiteta je bila zlorabljena, so na voljo le zaradi ugotavljanja identitete osebe, ki se preverja, in ne bodo v nobenem primeru uporabljeni v druge namene. Podatki o zlorabljeni identiteti, vključno z morebitnimi prstnimi odtisi in fotografijami, se izbrišejo istočasno kot razpis ukrepa ali prej, če tako zahteva zadevna oseba.

2.11.2.   Vnašanje drugega imena

Da bi se države članice izognile nezdružljivim razpisom ukrepov iz katere koli kategorije zaradi vnašanja drugega imena, da ne bi povzročile težav nedolžnim žrtvam in da bi zagotovile dovolj kakovostne podatke, se, kolikor je to mogoče, medsebojno obveščajo o drugih imenih ter si izmenjujejo vse zadevne podatke o resnični identiteti iskane osebe.

Država članica, ki je vnesla razpis ukrepa, je odgovorna za dodajanje katerih koli drugih imen. Če druga država članica odkrije drugo ime, o tem obvesti državo članico izdajateljico z obrazcem M.

2.11.3.   Dodatni podatki za ugotavljanje identitete osebe

Če so podatki v SIS II nezadostni, lahko urad SIRENE države članice izdajateljice po posvetovanju na lastno pobudo ali na zahtevo druge države članice zagotovi tudi dodatne podatke, da pomaga razjasniti identiteto osebe. Za ta namen uporabi obrazec L (in priloge). Ti podatki vključujejo zlasti naslednje:

| — | kraj izdaje potnega lista ali osebnega dokumenta, ki ga ima iskana oseba, |
| --- | --- |

—

kraj izdaje potnega lista ali osebnega dokumenta, ki ga ima iskana oseba,

| — | referenčno številko potnega lista ali osebnega dokumenta, datum in kraj izdaje, organ izdajatelj ter datum veljavnosti, |
| --- | --- |

—

referenčno številko potnega lista ali osebnega dokumenta, datum in kraj izdaje, organ izdajatelj ter datum veljavnosti,

| — | opis iskane osebe, |
| --- | --- |

—

opis iskane osebe,

| — | priimek in ime staršev iskane osebe, |
| --- | --- |

—

priimek in ime staršev iskane osebe,

| — | drugo možno obliko zapisa priimka in imen iskane osebe, |
| --- | --- |

—

drugo možno obliko zapisa priimka in imen iskane osebe,

| — | fotografije in prstne odtise, če so na voljo, |
| --- | --- |

—

fotografije in prstne odtise, če so na voljo,

| — | zadnji znani naslov. |
| --- | --- |

—

zadnji znani naslov.

Ti podatki so v čim večji meri na voljo v uradih SIRENE ali so slednjim nemudoma in trajno dostopni za hiter prenos.

Skupni cilj je zmanjšati tveganje, da se pomotoma ustavi oseba, katere osebni podatki so podobni podatkom osebe, za katero je bil izdan razpis ukrepa.

2.12   Izmenjava podatkov v primeru medsebojno povezanih razpisov ukrepov

Vsaka povezava omogoča vzpostavitev razmerja med vsaj dvema razpisoma ukrepov.

Država članica lahko vzpostavi povezavo med razpisi ukrepov, ki jih vnese v SIS II, ter le sama lahko spremeni in izbriše povezavo. Povezave uporabniki vidijo le, ko imajo ustrezne uporabniške pravice za dostop, ki jim omogočajo, da sta vidna vsaj dva razpisa ukrepov v povezavi. Države članice zagotovijo, da je mogoč le pooblaščen dostop do povezav.

2.12.1.   Operativna pravila

Zaradi povezav med razpisi ukrepov ni potreben poseben postopek za izmenjavo dopolnilnih podatkov. Kljub temu je treba upoštevati naslednja načela:

Urad SIRENE izvršitvene države članice v primeru zadetka za vsakega od dveh ali več medsebojno povezanih razpisov ukrepov za vsakega pošlje obrazec G in v polju 086 navede, da bodo poslani še drugi obrazci G o povezanih razpisih ukrepov.

Ne pošiljajo pa se obrazci glede razpisov ukrepov, ki so sicer povezani z razpisom ukrepa, za katerega je bil najden zadetek, a niso bili predmet zadetka. V primeru povezanega razpisa ukrepa za predajo/izročitev ali pogrešano osebo (za njeno lastno zaščito ali zaradi odvračanja nevarnosti) pa se to odkritje sporoči z obrazcem M, če je to primerno in so podatki na voljo.

2.13   Oblika in kakovost biometričnih podatkov v SIS II

V skladu s členom 23(2) Sklepa o SIS II se k razpisu ukrepov dodajo fotografije in prstni odtisi osebe, kadar so na voljo.

Uradi SIRENE morajo biti zmožni izmenjati prstne odtise in fotografije, da dopolnijo razpis ukrepa in/ali podprejo izvajanje zahtevanega ukrepa, ki naj bi se izvedel. Ko ima država članica fotografijo ali prstne odtise osebe, za katero je druga država članica izdala razpis ukrepa, lahko fotografije in prstne odtise pošlje kot prilogo, da državi članici izdajateljici omogoči dopolnitev razpisa ukrepa.

Ta izmenjava poteka ne glede na izmenjave v okviru policijskega sodelovanja pri uporabi Okvirnega sklepa 2006/960/PNZ.

2.13.1.   Nadaljnja uporaba izmenjanih podatkov, vključno z arhiviranjem

V pravnih aktih o SIS II so določene omejitve uporabe podatkov, zagotovljenih za razpise ukrepov v SIS II. Vsaka nadaljnja izmenjava fotografij in prstnih odtisov, vključno z arhiviranjem, je v skladu z ustreznimi določbami pravnih aktov o SIS II, veljavnimi nacionalnimi predpisi o varstvu podatkov ter z Direktivo 95/46/ES in Okvirnim sklepom 2008/977/PNZ.

Vsako shranjevanje prstnih odtisov na nacionalni ravni mora biti popolnoma v skladu s pravili o varstvu podatkov SIS II. Države članice hranijo podatke o prstnih odtisih, prenesene s CS-SIS, ločeno od nacionalnih zbirk podatkov o prstnih odtisih, takšni podatki pa se izbrišejo istočasno kot ustrezni razpisi ukrepov in dopolnilni podatki.

2.13.2.   Izmenjava prstnih odtisov in fotografij

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Urad SIRENE, ki zagotovi podatke, pošlje obrazec L po običajni elektronski poti in v polju 083 obrazca L navede, da bodo za dopolnitev razpisa ukrepa v SIS II poslani prstni odtisi in fotografije. |
| --- | --- |

(a)

Urad SIRENE, ki zagotovi podatke, pošlje obrazec L po običajni elektronski poti in v polju 083 obrazca L navede, da bodo za dopolnitev razpisa ukrepa v SIS II poslani prstni odtisi in fotografije.

| (b) | Urad SIRENE države članice izdajateljice bodisi doda prstne odtise ali fotografije k razpisu ukrepa v SIS II bodisi jih pošlje pristojnemu organu, da dopolni razpis ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

Urad SIRENE države članice izdajateljice bodisi doda prstne odtise ali fotografije k razpisu ukrepa v SIS II bodisi jih pošlje pristojnemu organu, da dopolni razpis ukrepa.

2.13.3.   Tehnične zahteve

Prstni odtisi in fotografije se zberejo in prenesejo v skladu s standardi, ki se določijo v izvedbenih pravilih za vnašanje biometričnih podatkov v SIS II.

Te tehnične standarde mora izpolnjevati vsak urad SIRENE.

2.13.4.   Oblika in kakovost biometričnih podatkov

Za vse biometrične podatke, vnesene v sistem, se izvede posebno preverjanje kakovosti, da se zagotovi minimalen standard kakovosti, skupen vsem uporabnikom SIS II.

Pred vnosom se izvedejo preverjanja na nacionalni ravni, da se zagotovi:

| (a) | skladnost podatkov o prstnih odtisih s posebno obliko ANSI/NIST — ITL 1–2000, kakor je bila uvedena za namene Interpola in prilagojena za SIS II; |
| --- | --- |

(a)

skladnost podatkov o prstnih odtisih s posebno obliko ANSI/NIST — ITL 1–2000, kakor je bila uvedena za namene Interpola in prilagojena za SIS II;

| (b) | skladnost fotografij, ki se uporabijo le za potrditev identitete osebe, najdene z alfanumeričnim iskanjem v SIS II, z naslednjimi zahtevami: razmerje frontalnih posnetkov obraza je, kolikor je mogoče, 3: 4 ali 4: 5. Če je mogoče, se uporabi se resolucija z najmanj 480 × 600 piksli in barvno globino 24 bitov. Če je treba posnetek pridobiti prek optičnega bralnika, naj bo velikost posnetka po možnosti manj kot 200 kilobajtov. |
| --- | --- |

(b)

skladnost fotografij, ki se uporabijo le za potrditev identitete osebe, najdene z alfanumeričnim iskanjem v SIS II, z naslednjimi zahtevami: razmerje frontalnih posnetkov obraza je, kolikor je mogoče, 3: 4 ali 4: 5. Če je mogoče, se uporabi se resolucija z najmanj 480 × 600 piksli in barvno globino 24 bitov. Če je treba posnetek pridobiti prek optičnega bralnika, naj bo velikost posnetka po možnosti manj kot 200 kilobajtov.

2.14   Posebne vrste iskanja

2.14.1.   Geografsko usmerjeno iskanje

Geografsko usmerjeno iskanje je iskanje, opravljeno v primeru, ko ima država članica trdne dokaze o kraju znotraj omejenega geografskega prostora, kjer se nahaja iskana oseba ali predmet iz razpisa ukrepa.

Geografsko usmerjena iskanja se na schengenskem območju izvajajo na podlagi razpisa ukrepa v SIS II. Če je znan kraj, kjer se oseba ali predmet nahaja, se lahko izpolni polje 311 (‚Pomembno opozorilo‘) z navedbo geografskega iskanja in izbiro ustreznih držav. Če je pri izdaji razpisa ukrepa za prijetje znan kraj, kjer se oseba zadržuje, se poleg tega v polju 061 obrazca A navedejo podatki o kraju, kjer se ta iskana oseba nahaja. V vseh drugih primerih, vključno za sporočanje kraja, kjer se nahaja predmet, se uporabi obrazec M (polje 083). Razpis ukrepa za iskano osebo se vnese v SIS II, s čimer se zagotovi, da je zahteva za ukrep, ki naj bi se izvedel, takoj izvršljiva (člen 9(3) Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ (21)).

Kadar se oseba, za katero se izvaja geografsko iskanje, nahaja na kraju, ki ni kraj geografskega iskanja, urad SIRENE države članice izdajateljice to dejstvo z obrazcem M sporoči državam članicam, vključenim v geografsko iskanje, da ustavijo vse s tem povezano delo.

2.14.2.   Iskanje v sodelovanju s posebnimi policijskimi enotami, ki izvajajo usmerjena iskanja

Uradi SIRENE v zaprošenih državah članicah v ustreznih primerih uporabijo tudi storitve posebnih enot, ki izvajajo usmerjena iskanja (skupine za aktivno iskanje pobeglih oseb, FAST). Mednarodno sodelovanje zgoraj navedenih policijskih enot ne sme nadomestiti razpisa ukrepa v SIS II. Tako sodelovanje se ne sme prekrivati z vlogo uradov SIRENE, ki so osrednja točka za iskanje z uporabo sistema SIS II.

Če je to primerno, se vzpostavi sodelovanje, s katerim se zagotovi, da nacionalne posebne enote, ki izvajajo usmerjena iskanja, obveščajo urad SIRENE države članice izdajateljice o vseh tekočih operacijah glede razpisa ukrepa, vnesenega v SIS II. Urad SIRENE po potrebi zagotovi te informacije drugim uradom SIRENE. Urad SIRENE je vnaprej obveščen o vsaki koordinirani operaciji mreže ENFAST (Evropska mreža skupin za aktivno iskanje pobeglih oseb), ki zahteva sodelovanje urada SIRENE.

Uradi SIRENE si prizadevajo, da se nacionalnim posebnim enotam, ki izvajajo usmerjena iskanja in so vključene v iskanje, zagotovi hiter pretok dopolnilnih podatkov, vključno s podatki o zadetku.

3.   RAZPISI UKREPOV ZA PRIJETJE ZARADI PREDAJE ALI IZROČITVE (ČLEN 26 SKLEPA SIS II)

3.1.   Vnašanje razpisa ukrepa

Večino razpisov ukrepov za prijetje spremlja evropski nalog za prijetje (ENP). Vendar je v okviru razpisa ukrepa za prijetje v skladu s členom 16 Evropske konvencije o izročitvi pred pridobitvijo zahteve za izročitev možno tudi predhodno prijetje.

Evropski nalog za prijetje/zahtevo za izročitev izda pravosodni organ, pristojen za opravljanje te funkcije v državi članici izdajateljici.

Pri vnašanju razpisa ukrepa za prijetje zaradi predaje se v SIS II doda kopija izvirnega evropskega naloga za prijetje. Vnese se lahko prevod evropskega naloga za prijetje v enega ali več uradnih jezikov institucij Unije.

Poleg tega se k razpisu ukrepa dodajo fotografije in prstni odtisi te osebe, kadar so na voljo.

Zadevni podatki, vključno z evropskim nalogom za prijetje ali zahtevo za izročitev, predloženi v zvezi z osebami, iskanimi za prijetje zaradi predaje ali izročitve, morajo biti uradu SIRENE na voljo ob vnosu razpisa ukrepa. Za zagotovitev, da so podatki popolni in pravilno predstavljeni, se opravi preverjanje.

Države članice lahko vnesejo več kot en evropski nalog za prijetje v razpis ukrepa za prijetje. Država članica izdajateljica je odgovorna, da izbriše evropski nalog za prijetje, ki postane neveljaven, in preveri, ali obstajajo drugi evropski nalogi za prijetje, priloženi razpisu ukrepa, ter po potrebi podaljša razpis ukrepa.

Država članica lahko poleg evropskega naloga za prijetje, ki ga je priložila razpisu ukrepa za prijetje, priloži prevode evropskega naloga za prijetje, po potrebi v ločenih dvojnih datotekah.

Za skenirane dokumente, ki se priložijo razpisom ukrepov, se po možnosti uporabi minimalna resolucija 150 DPI.

3.2   Večkratni razpisi ukrepov

Za splošni postopek glej oddelek 2.2.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

Več držav članic lahko vnese razpis ukrepa za prijetje za isto osebo. Če sta razpis ukrepa za isto osebo izdali dve ali več držav članic, sprejme odločitev o tem, kateri nalog se izvrši v primeru prijetja, izvršitveni pravosodni organ v državi članici, v kateri pride do prijetja. Urad SIRENE izvršitvene države članice pošlje obrazec G vsaki zadevni državi članici.

3.3   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

3.4   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

Urad SIRENE v primeru razpisov ukrepov za prijetje izpolni polje 011 v obrazcu A
   (22) (ob vnosu razpisa ukrepa) ali pozneje uporabi obrazec M, da druge države članice obvesti o drugih imenih glede razpisa ukrepa za prijetje, če so uradu SIRENE ti podatki na voljo.

3.5   Dopolnilni podatki, ki se pošljejo državam članicam

Ob vnašanju razpisa ukrepa se vsem državam članicam pošljejo dopolnilni podatki glede razpisa ukrepa.

Podatki iz oddelka 3.5.1 se drugim uradom SIRENE pošljejo z obrazcem A ob vnosu razpisa ukrepa. Vsi drugi podatki, ki se zahtevajo za identifikacijo, se pošljejo po posvetovanju in/ali na zahtevo druge države članice.

Če je za isto osebo izdanih več evropskih nalogov za prijetje ali zahtev za izročitev, se za vsak evropski nalog za prijetje ali zahtevo za izročitev izpolni samostojni obrazec A.

Evropski nalog za prijetje/zahteva za izročitev in obrazec A vsebujeta dovolj podrobne podatke (zlasti v oddelku (e) evropskega naloga za prijetje: ‚navedba okoliščin, v katerih je (so) bilo(-a) kaznivo(-a) dejanje(-a) storjeno(-a), vključno s časom in krajem‘, polja 042, 043, 044, 045: ‚opis okoliščin‘), da lahko drugi uradi SIRENE preverijo razpis ukrepa. V Dodatku 3 so navedeni zahtevani podatki in njihova povezava s polji evropskega naloga za prijetje.

Kadar se evropski nalog za prijetje nadomesti ali razveljavi, se to navede v polju 267 obrazca A (člen 26 Sklepa o SIS II) ali v polju 044 obrazca A (Zahteva za izročitev/Preneseni razpisi ukrepov) z naslednjim besedilom: ‚Ta obrazec nadomešča obrazec (referenčna številka), ki se nanaša na evropski nalog za prijetje (referenčna številka), izdan dne (datum)‘.

3.5.1.   Dopolnilni podatki, ki se pošljejo v zvezi s predhodnim prijetjem

3.5.1.1   Ob vnašanju razpisa ukrepa na podlagi evropskega naloga za prijetje ter zahteve za izročitev

Ob vnašanju razpisa ukrepa za prijetje zaradi izročitve so vsem državam članicam poslani dopolnilni podatki z obrazcem A. Če podatki v razpisu ukrepa in dopolnilni podatki, poslani državam članicam v zvezi z evropskim nalogom za prijetje, ne zadoščajo za izročitev, se zagotovijo dodatni podatki.

V polju 239 se navede, da se obrazec nanaša na evropski nalog za prijetje in zahtevo za izročitev.

3.5.1.2   Ob izdajanju razpisa ukrepa le na podlagi zahteve za izročitev

Ob vnašanju razpisa ukrepa za prijetje zaradi izročitve so vsem državam članicam poslani dopolnilni podatki z obrazcem A.

V polju 239 se navede, da se obrazec nanaša na zahtevo za izročitev.

3.6   Dodajanje označitve

Za splošna pravila glej oddelek 2.6.

Če je mogoče izvršiti vsaj en evropski nalog za prijetje, priložen razpisu ukrepa, se razpisu ukrepa ne doda označitve.

Če evropski nalog za prijetje vsebuje več kot eno kaznivo dejanje in če se lahko izvede predaja za vsaj eno od teh kaznivih dejanj, se razpisu ukrepa ne doda označitve.

Kakor je poudarjeno v oddelku 2.6, se označen razpis ukrepa v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II v obdobju trajanja označitve obravnava, kot da je bil vnesen zaradi sporočanja kraja, kjer se nahaja oseba, za katero je bil izdan.

3.6.1.   Sistematična zahteva za dodajanje označitve razpisom ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Okvirni sklep 2002/584/PNZ ne uporablja

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Pri razpisih ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Okvirni sklep 2002/584/PNZ ne uporablja, lahko urad SIRENE zaprosi druge urade SIRENE, naj razpisom ukrepov, vnesenim v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, sistematično dodajo označitev za njihove državljane. |
| --- | --- |

(a)

Pri razpisih ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi izročitve, kadar se Okvirni sklep 2002/584/PNZ ne uporablja, lahko urad SIRENE zaprosi druge urade SIRENE, naj razpisom ukrepov, vnesenim v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, sistematično dodajo označitev za njihove državljane.

| (b) | Vsak urad SIRENE, ki želi to storiti, pošlje pisno zahtevo drugim uradom SIRENE. |
| --- | --- |

(b)

Vsak urad SIRENE, ki želi to storiti, pošlje pisno zahtevo drugim uradom SIRENE.

| (c) | Vsak urad SIRENE, na katerega je taka zahteva naslovljena, doda označitev za zadevno državo članico takoj po izdaji razpisa ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

Vsak urad SIRENE, na katerega je taka zahteva naslovljena, doda označitev za zadevno državo članico takoj po izdaji razpisa ukrepa.

| (d) | Označitev ostane, dokler urad SIRENE, ki jo je zahteval, ne zaprosi za njen izbris. |
| --- | --- |

(d)

Označitev ostane, dokler urad SIRENE, ki jo je zahteval, ne zaprosi za njen izbris.

3.7   Ukrepi uradov SIRENE po prejemu razpisa ukrepa za prijetje

Ko urad SIRENE prejme obrazec A, čim prej preišče vse razpoložljive vire, da bi poskušal izslediti kraj, kjer se oseba nahaja. Če podatki, ki jih je zagotovila država članica izdajateljica, državi članici prejemnici ne zadoščajo, to ne sme preprečiti izvedbe iskanja. Država članica prejemnica izvede iskanje v obsegu, kot ga dovoljuje nacionalno pravo.

Če je razpis ukrepa za prijetje preverjen in oseba izsledena ali prijeta v državi članici, potem lahko urad SIRENE prejemnik podatke iz obrazca A posreduje organu države članice, pristojnemu za izvrševanje evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev. Če se zahteva izvirnik evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev, ga lahko pravosodni organ, ki ga je izdal, pošlje neposredno izvršitvenemu pravosodnemu organu (razen če se država članica izdajateljica in/ali izvršitvena država članica nista drugače dogovorili).

3.8   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporablja naslednji postopek:

| (a) | Zadetek za posameznika, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, se vedno takoj sporoči uradu SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa. Nato se pošlje obrazec G. Urad SIRENE izvršitvene države članice po telefonu po potrebi sporoči uradu SIRENE države članice izdajateljice, da je bil najden zadetek. |
| --- | --- |

(a)

Zadetek za posameznika, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, se vedno takoj sporoči uradu SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa. Nato se pošlje obrazec G. Urad SIRENE izvršitvene države članice po telefonu po potrebi sporoči uradu SIRENE države članice izdajateljice, da je bil najden zadetek.

| (b) | Po potrebi nato urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje vse ustrezne posebne podatke o posameznih ukrepih, ki jih mora izvesti urad SIRENE izvršitvene države članice. |
| --- | --- |

(b)

Po potrebi nato urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje vse ustrezne posebne podatke o posameznih ukrepih, ki jih mora izvesti urad SIRENE izvršitvene države članice.

| (c) | V polju 091 obrazca G se navedejo organ, pristojen za prejem evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev, vsi kontaktni podatki tega organa (poštni naslov, telefonska številka ter, če sta na voljo, številka telefaksa in e-naslov), referenčna številka (če je na voljo), pristojna oseba (če je na voljo), zahtevani jezik ter rok in način predložitve. |
| --- | --- |

(c)

V polju 091 obrazca G se navedejo organ, pristojen za prejem evropskega naloga za prijetje ali zahteve za izročitev, vsi kontaktni podatki tega organa (poštni naslov, telefonska številka ter, če sta na voljo, številka telefaksa in e-naslov), referenčna številka (če je na voljo), pristojna oseba (če je na voljo), zahtevani jezik ter rok in način predložitve.

| (d) | Poleg tega urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M obvesti druge urade SIRENE o zadetku, kadar je zaradi dejstev zadeve vzpostavljena jasna povezava z določeno državo članico in se začnejo izvajati nadaljnje preiskave. |
| --- | --- |

(d)

Poleg tega urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M obvesti druge urade SIRENE o zadetku, kadar je zaradi dejstev zadeve vzpostavljena jasna povezava z določeno državo članico in se začnejo izvajati nadaljnje preiskave.

| (e) | Uradi SIRENE lahko posredujejo dodatne podatke o razpisih ukrepov v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, pri tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če spadajo ti podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči. |
| --- | --- |

(e)

Uradi SIRENE lahko posredujejo dodatne podatke o razpisih ukrepov v skladu s členom 26 Sklepa o SIS II, pri tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če spadajo ti podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

3.9   Izmenjava dopolnilnih podatkov o predaji ali izročitvi

Kadar pristojni pravosodni organi uradu SIRENE izvršitvene države članice zagotovijo informacije o tem, ali se lahko izvede predaja ali izročitev osebe, za katero je bil izdan razpis ukrepa za prijetje, ta urad te informacije nemudoma pošlje uradu SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, in sicer z obrazcem M, pri čemer v polju 083 navede ‚SURRENDER‘ (predaja) ali ‚EXTRADITION‘ (izročitev) (23). Podrobni pogoji predaje ali izročitve se po potrebi čim prej sporočijo prek uradov SIRENE.

3.10   Izmenjava dopolnilnih podatkov o tranzitu čez drugo državo članico

Če je potreben tranzit osebe, zagotovi urad SIRENE države članice, skozi katero bo tranzit potekal, potrebne informacije in podporo kot odgovor na zahtevo urada SIRENE države članice izdajateljice ali pristojnega pravosodnega organa, ki jo urad SIRENE pošlje z obrazcem M, pri čemer na začetku polja 083 navede ‚TRANSIT‘ (tranzit).

3.11   Izbris razpisov ukrepov po predaji ali izročitvi

Razpisi ukrepov za prijetje zaradi predaje ali izročitve so izbrisani, ko se oseba preda ali je izročena pristojnim organom države članice, ki je izdala razpis ukrepa, lahko pa tudi, ko pristojni pravosodni organ v skladu z nacionalnim pravom prekliče sodno odločbo, na kateri je temeljil razpis ukrepa.

4.   RAZPISI UKREPA ZARADI ZAVRNITVE VSTOPA ALI PREPOVEDI PREBIVANJA (ČLEN 24 UREDBE O SIS II)

Uvod

Izmenjava podatkov o državljanih tretjih držav, za katere je bil v skladu s členom 24 Uredbe o SIS II izdan razpis ukrepa, omogoča državam članicam, da sprejmejo odločitev v primeru prošnje za vstop ali vloge za izdajo vizuma. Če je posameznik že na ozemlju države članice, izmenjava podatkov nacionalnim organom omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe za izdajo dovoljenj za prebivanje, vizumov za dolgoročno bivanje ali izgon. V tem oddelku se navajanje vizumov nanaša na vizume za dolgoročno bivanje, razen če ni drugače natančno pojasnjeno (npr. vizumi za ponovni vstop).

Za izvajanje postopkov obveščanja iz člena 5(4) Zakonika o schengenskih mejah in posvetovalnih postopkov iz člena 25 Schengenske konvencije so pristojni organi, ki opravljajo nadzor meje ter izdajajo dovoljenja za prebivanje ali vizume. Uradi SIRENE so v te postopke načeloma vključeni samo, da posredujejo dopolnilne podatke, neposredno povezane z razpisi ukrepov (npr. obveščanje o zadetku, pojasnitev identitete), ali izbrišejo razpise ukrepov.

Vendar lahko uradi SIRENE sodelujejo tudi pri prenosu dopolnilnih podatkov, potrebnih za izgon državljana tretje države ali zavrnitev vstopa državljanu tretje države, in so lahko vključeni pri prenosu vseh dopolnilnih podatkov, ki so zaradi teh ukrepov nastali naknadno.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (24) se ne uporablja v Švici. Zato v primeru zadetka za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, Švica, država članica izdajateljica in katera koli druga država članica, ki ima morda pomembne podatke o pravici zadevnega državljana tretje države do prostega gibanja, opravijo običajen postopek posvetovanja.

4.1   Vnašanje razpisa ukrepa

V skladu s členom 25 Uredbe o SIS II veljajo posebna pravila za državljane tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja v smislu Direktive 2004/38/ES. Urad SIRENE je, kolikor je mogoče, zmožen zagotoviti vse podatke, uporabljene pri ocenjevanju, ali naj se vnese razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja za osebo, ki ima pravico do prostega gibanja (25). V izjemnih primerih vnosa razpisa ukrepa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, urad SIRENE države članice izdajateljice pošlje obrazec M vsem drugim državam članicam na podlagi podatkov, posredovanih od organa, ki je vnesel razpis ukrepa (glej oddelka 4.6 in 4.7).

Poleg tega je v členu 26 Uredbe o SIS II določeno, da se pod nekaterimi posebnimi pogoji vnesejo tudi razpisi ukrepov za državljane tretjih držav, za katere velja omejevalni ukrep, s katerim se jim namerava preprečiti vstop ali tranzit prek ozemlja držav članic, sprejet v skladu s členom 29 Pogodbe o Evropski uniji (26). Razpise ukrepov vnese in posodablja pristojni organ države članice, ki ob sprejetju ukrepa predseduje Svetu Evropske unije. Če ta država članica nima dostopa do SIS II ali razpisov ukrepov v skladu s členom 24 Uredbe o SIS II, odgovornost prevzame država članica, ki naslednja predseduje Svetu Evropske unije in ima dostop do SIS II, vključno z dostopom do razpisov ukrepov iz člena 24 Uredbe o SIS II.

Države članice vzpostavijo ustrezne postopke za vnašanje, posodabljanje in brisanje takih ukrepov razpisov.

4.2   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

4.3   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

Težave se lahko pojavijo, ko državljan tretje države, za katerega je bil razpisan ukrep zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, pri poskusu vstopa nezakonito izrabi identiteto državljana države članice. Če se tak primer odkrije, se lahko pristojne organe države članice opozori na pravilno uporabo funkcije zlorabe identitete v SIS II. Razpisi ukrepov zaradi zavrnitve vstopa se ne izdajajo v zvezi z glavno identiteto državljana države članice.

4.4   Vnašanje drugega imena

Za splošna pravila glej oddelek 2.11.2.

4.5   Izmenjava podatkov pri izdaji dovoljenj za prebivanje ali vizumov

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Ne glede na posebni postopek o izmenjavi podatkov, ki se izvaja v skladu s členom 25 Schengenske konvencije, in ne glede na oddelek 4.8 o izmenjavi podatkov po zadetku za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja (v tem primeru je posvetovanje z uradom SIRENE države članice izdajateljice obvezno), lahko izvršitvena država članica obvesti državo članico, ki je izdala razpis ukrepa, da je bil v postopku izdaje dovoljenja za prebivanje ali vizuma najden zadetek za ta razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja. Država članica izdajateljica lahko nato obvesti druge države članice z obrazcem M, če je to primerno. |
| --- | --- |

(a)

Ne glede na posebni postopek o izmenjavi podatkov, ki se izvaja v skladu s členom 25 Schengenske konvencije, in ne glede na oddelek 4.8 o izmenjavi podatkov po zadetku za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja (v tem primeru je posvetovanje z uradom SIRENE države članice izdajateljice obvezno), lahko izvršitvena država članica obvesti državo članico, ki je izdala razpis ukrepa, da je bil v postopku izdaje dovoljenja za prebivanje ali vizuma najden zadetek za ta razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja. Država članica izdajateljica lahko nato obvesti druge države članice z obrazcem M, če je to primerno.

| (b) | Uradi SIRENE zadevnih držav članic lahko, če se to zahteva, v skladu z nacionalnim pravom pomagajo pri prenosu potrebnih podatkov ustreznim organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje in vizumov. |
| --- | --- |

(b)

Uradi SIRENE zadevnih držav članic lahko, če se to zahteva, v skladu z nacionalnim pravom pomagajo pri prenosu potrebnih podatkov ustreznim organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj za prebivanje in vizumov.

Posebna postopka, kot sta določena v členu 25 Schengenske konvencije

Postopek v skladu s členom 25(1) Schengenske konvencije

Če država članica, ki namerava izdati dovoljenje za prebivanje ali vizum, odkrije, da je druga država članica za zadevnega vlagatelja izdala razpis ukrepa zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, se posvetuje s to državo članico prek uradov SIRENE. Država članica, ki namerava izdati dovoljenje za prebivanje ali vizum uporabi obrazec N, da državo članico izdajateljico obvesti o odločitvi za izdajo dovoljenja za prebivanje ali vizuma. Če se država članica odloči, da bo izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa države članice izdajateljice.

Postopek v skladu s členom 25(2) Schengenske konvencije

Če država članica, ki je vnesla razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, ugotovi, da je bilo osebi, za katero je bil izdan razpis ukrepa, izdano dovoljenje za prebivanje ali vizum, prek uradov SIRENE začne postopek posvetovanja z državo članico, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum. Država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, uporabi obrazec O, da državo članico izdajateljico obvesti, ali naj bodisi odvzame dovoljenje za prebivanje ali vizum bodisi naj tega ne stori. Če se država članica odloči, da bo dovoljenje za prebivanje ali vizum ohranila v veljavi, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa države članice.

Posvetovanje prek uradov SIRENE z obrazcem O se opravi tudi, če država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, pozneje odkrije, da je bil v SIS II za zadevno osebo vnesen razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja (27).

Če tretja država članica (tj. niti tista, ki je izdala dovoljenje za prebivanje/vizum, niti tista, ki je izdala razpis ukrepa) odkrije, da obstaja razpis ukrepa za državljana tretje države, ki ima dovoljenje za prebivanje ene od držav članic, o tem prek uradov SIRENE z obrazcem H obvesti državo članico, ki je izdala dovoljenje/vizum, in državo članico ki je izdala razpis ukrepa.

Če postopek iz člena 25 Schengenske konvencije omogoča izbris razpisa ukrepa zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja, uradi SIRENE ob upoštevanju svojega nacionalnega prava ponudijo svojo pomoč, če se to zahteva.

Posebna postopka, kot sta določena v členu 5(4)(a) in (c) Zakonika o schengenskih mejah

4.5.1.   Postopek v primerih iz člena 5(4)(a)

V skladu s členom 5(4)(a) Zakonika o schengenskih mejah se državljanu tretje države, za katerega je izdan razpis ukrepa za zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja, hkrati pa ima dovoljenje za prebivanje, vizum za dolgoročno bivanje ali vizum za ponovni vstop, ki ga je izdala ena od držav članic, pri prestopu meje v tretji državi članici dovoli vstop v državo članico, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za ponovni vstop, za namene tranzita. Vstop se lahko zavrne, če je ta država članica izdala nacionalni razpis ukrepa za zavrnitev vstopa. V obeh primerih urad SIRENE države članice, v katero namerava ta oseba vstopiti, na zahtevo pristojnega organa pošlje uradoma SIRENE obeh zadevnih držav članic sporočilo (in sicer obrazec H, če je bil tranzit dovoljen, in obrazec G, če je bil vstop zavrnjen), v katerem ju obvešča o koliziji, ter zahteva, naj se med seboj posvetujeta, da bodisi izbrišeta razpis ukrepa v SIS II bodisi odvzameta dovoljenje za prebivanje/vizum. Od njiju lahko tudi zahteva, da ga obvestita o rezultatih morebitnega posvetovanja.

Če skuša zadevni državljan tretje države vstopiti v državo članico, ki je zanj izdala razpis ukrepa v SIS II, mu lahko ta država članica vstop zavrne. Vendar se urad SIRENE te države članice na zahtevo pristojnega organa posvetuje z uradom SIRENE države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, da lahko pristojni organ ugotovi, ali je dovolj razlogov za odvzem dovoljenja za prebivanje/vizuma. Država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, uporabi obrazec O, da državo članico izdajateljico obvesti, ali naj bodisi odvzame dovoljenje za prebivanje ali vizum bodisi naj tega ne stori. Če se država članica odloči, da bo dovoljenje za prebivanje ali vizum ohranila v veljavi, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov države članice zaradi zavrnitve vstopa.

Če skuša oseba vstopiti v državo članico, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, lahko vstopi na ozemlje te države, toda urad SIRENE te države se na zahtevo pristojnega organa posvetuje z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da se zadevnemu pristojnemu organu omogoči, da odloči bodisi o odvzemu dovoljenja za prebivanje ali vizuma bodisi o izbrisu razpisa ukrepa. Država članica, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum, uporabi obrazec O, da državo članico izdajateljico obvesti, ali naj bodisi odvzame dovoljenje za prebivanje ali vizum bodisi naj tega ne stori. Če se država članica odloči, da bo dovoljenje za prebivanje ali vizum ohranila v veljavi, se razpis ukrepa izbriše. Osebo je kljub temu mogoče uvrstiti na nacionalni seznam razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa države članice.

4.5.2.   Postopek v primerih iz člena 5(4)(c)

V skladu s členom 5(4)(c) lahko država članica iz humanitarnih razlogov, na podlagi nacionalnega interesa ali zaradi mednarodnih obveznosti odstopi od načela, da osebi, za katero je bil izdan razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa, ne dovoli vstopiti. Urad SIRENE države članice, ki je osebi dovolila vstopiti, na zahtevo pristojnega organa o tem dejstvu z obrazcem H obvesti urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa.

4.6.   Skupna pravila v zvezi s postopki iz oddelka 4.5

| (a) | Urad SIRENE države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje oz. ga namerava izdati ali zadržati, za vsak postopek posvetovanja pošlje le en obrazec N ali obrazec O, da državo članico, ki je izdala ali namerava izdati razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa, obvesti o končni odločitvi glede izdaje, zadržanja ali preklica dovoljenja za prebivanje ali vizuma. |
| --- | --- |

(a)

Urad SIRENE države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje oz. ga namerava izdati ali zadržati, za vsak postopek posvetovanja pošlje le en obrazec N ali obrazec O, da državo članico, ki je izdala ali namerava izdati razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa, obvesti o končni odločitvi glede izdaje, zadržanja ali preklica dovoljenja za prebivanje ali vizuma.

| (b) | Postopek posvetovanja je ali postopek za namene člena 25(1) Schengenske konvencije ali postopek za namene člena 25(2) Schengenske konvencije. |
| --- | --- |

(b)

Postopek posvetovanja je ali postopek za namene člena 25(1) Schengenske konvencije ali postopek za namene člena 25(2) Schengenske konvencije.

| (c) | Kadar se obrazec M, G ali H pošlje v okviru postopka posvetovanja, se lahko označi z izrazom ‚postopek posvetovanja‘. (obrazec M: polje 083; obrazec G: polje 086; Obrazec H: polje 083). |
| --- | --- |

(c)

Kadar se obrazec M, G ali H pošlje v okviru postopka posvetovanja, se lahko označi z izrazom ‚postopek posvetovanja‘. (obrazec M: polje 083; obrazec G: polje 086; Obrazec H: polje 083).

4.7   Izmenjava podatkov v primeru zadetka in pri zavrnitvi vstopa ali izgonu s schengenskega ozemlja

Ne glede na posebne postopke o izmenjavi podatkov, ki se izvajajo v skladu s členom 5(4)(a) in (c) Zakonika o schengenskih mejah, ter ne glede na oddelek 4.8 v zvezi z izmenjavo podatkov po zadetku za državljana tretje države, ki je imetnik pravice do prostega gibanja (v tem primeru je posvetovanje z državo članico izdajateljico prek njenega urada SIRENE obvezno), lahko država članica zaprosi, da je obveščena o vseh zadetkih glede razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ki jih je izdala.

Uradov SIRENE držav članic, ki so izdale razpise ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ni treba po uradni dolžnosti nujno obvestiti o vseh zadetkih, temveč se lahko obvestijo v izjemnih okoliščinah. V vsakem primeru se lahko pošlje obrazec G ali obrazec H, odvisno od izvedenih ukrepov, če se na primer zahtevajo dopolnilni podatki. Kadar se najde zadetek za osebo, ki ima pravico do prostega gibanja, se vedno pošlje obrazec G.

Ne glede na določbe iz zgornjega odstavka, kakor so določene v oddelku 10, lahko vsi uradi SIRENE zagotovijo statistične podatke o zadetkih glede vseh tujih razpisov ukrepov na svojem ozemlju.

Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Država članica lahko zaprosi, da je obveščena o vseh zadetkih glede razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ki jih je izdala. Vsaka država članica, ki želi izkoristiti to možnost, druge države članice zaprosi v pisni obliki. |
| --- | --- |

(a)

Država članica lahko zaprosi, da je obveščena o vseh zadetkih glede razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja, ki jih je izdala. Vsaka država članica, ki želi izkoristiti to možnost, druge države članice zaprosi v pisni obliki.

| (b) | Izvršitvena država članica lahko prevzame pobudo in obvesti državo članico izdajateljico, da je bil najden zadetek za razpis ukrepa ter da je bil državljanu tretje države vstop zavrnjen ali da je bil izgnan s schengenskega območja. |
| --- | --- |

(b)

Izvršitvena država članica lahko prevzame pobudo in obvesti državo članico izdajateljico, da je bil najden zadetek za razpis ukrepa ter da je bil državljanu tretje države vstop zavrnjen ali da je bil izgnan s schengenskega območja.

| (c) | Ko se na podlagi zadetka izvede ukrep, urad SIRENE izvršitvene države članice pošlje obrazec G uradu SIRENE države članice izdajateljice. Obrazec G se pošlje tudi v primeru zadetka, kadar je potrebnih več informacij za izvršitev ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

Ko se na podlagi zadetka izvede ukrep, urad SIRENE izvršitvene države članice pošlje obrazec G uradu SIRENE države članice izdajateljice. Obrazec G se pošlje tudi v primeru zadetka, kadar je potrebnih več informacij za izvršitev ukrepa.

| (d) | Po prejemu informacij iz točke (c) od države članice izdajateljice:






  (i) | če se ukrep izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M (ne z drugim obrazcem G za isti zadetek); |
| --- | --- | --- |

(d)

Po prejemu informacij iz točke (c) od države članice izdajateljice:

(i)

če se ukrep izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M (ne z drugim obrazcem G za isti zadetek);

| (ii) | če se ukrep ne izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem H; ali |
| --- | --- |

(ii)

če se ukrep ne izvede, izvršitvena država članica obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem H; ali

| (iii) | če je potrebno nadaljnje posvetovanje, se uporabi obrazec M, |
| --- | --- |

(iii)

če je potrebno nadaljnje posvetovanje, se uporabi obrazec M,

| (iv) | kot zadnji v izmenjavi obrazcev v postopku posvetovanja se uporabi obrazec N ali O. |
| --- | --- |

(iv)

kot zadnji v izmenjavi obrazcev v postopku posvetovanja se uporabi obrazec N ali O.

| (e) | Če država članica na svojem ozemlju odkrije državljana tretje države, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice na zahtevo posreduje podatke, potrebne za vrnitev zadevne osebe. Glede na potrebe izvršitvene države članice morajo ti podatki, poslani z obrazcem M, vključevati naslednje:






  — | vrsto odločbe in razlog zanjo, |
| --- | --- | --- |

(e)

Če država članica na svojem ozemlju odkrije državljana tretje države, za katerega je bil izdan razpis ukrepa, urad SIRENE države članice izdajateljice na zahtevo posreduje podatke, potrebne za vrnitev zadevne osebe. Glede na potrebe izvršitvene države članice morajo ti podatki, poslani z obrazcem M, vključevati naslednje:

—

vrsto odločbe in razlog zanjo,

| — | organ, ki je izdal odločbo, |
| --- | --- |

—

organ, ki je izdal odločbo,

| — | datum odločbe, |
| --- | --- |

—

datum odločbe,

| — | datum vročitve odločbe, |
| --- | --- |

—

datum vročitve odločbe,

| — | datum izvršbe, |
| --- | --- |

—

datum izvršbe,

| — | datum prenehanja veljavnosti odločbe ali trajanje veljavnosti, |
| --- | --- |

—

datum prenehanja veljavnosti odločbe ali trajanje veljavnosti,

| — | informacije o tem, ali je bila oseba obsojena, in naravo sankcije. |
| --- | --- |

—

informacije o tem, ali je bila oseba obsojena, in naravo sankcije.

Če je oseba, za katero je bil izdan razpis ukrepa, prestrežena na meji, je treba upoštevati postopke iz Zakonika o schengenskih mejah in postopke države članice izdajateljice.

Zaradi zanesljive identifikacije posameznika je lahko v posebnih primerih nujno izmenjati dopolnilne podatke prek uradov SIRENE.

4.8.   Izmenjava podatkov o državljanu tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, v primeru zadetka

Za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (28).

V primeru zadetka za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja v smislu Direktive 2004/38/ES, se uporabljajo posebna pravila (glej tudi uvod v oddelku 4 o stališču Švice). Uporablja se naslednji postopek:

| (a) | Urad SIRENE izvršitvene države članice na zahtevo pristojnega organa z obrazcem G takoj stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da bi dobil podatke, na podlagi katerih lahko nemudoma odloči o ukrepih, ki naj bi se izvedli. |
| --- | --- |

(a)

Urad SIRENE izvršitvene države članice na zahtevo pristojnega organa z obrazcem G takoj stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da bi dobil podatke, na podlagi katerih lahko nemudoma odloči o ukrepih, ki naj bi se izvedli.

| (b) | Urad SIRENE države članice izdajateljice po prejemu zahteve za podatke takoj začne zbirati potrebne podatke in jih čim prej pošlje uradu SIRENE izvršitvene države članice. |
| --- | --- |

(b)

Urad SIRENE države članice izdajateljice po prejemu zahteve za podatke takoj začne zbirati potrebne podatke in jih čim prej pošlje uradu SIRENE izvršitvene države članice.

| (c) | Če ti podatki še niso na voljo, urad SIRENE države članice izdajateljice preveri pri pristojnem organu, ali se razpis ukrepa lahko ohrani v skladu z Direktivo 2004/38/ES. Če pristojni organ odloči, da je treba razpis ukrepa ohraniti, urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, o tem obvesti vse druge urade SIRENE z obrazcem M. |
| --- | --- |

(c)

Če ti podatki še niso na voljo, urad SIRENE države članice izdajateljice preveri pri pristojnem organu, ali se razpis ukrepa lahko ohrani v skladu z Direktivo 2004/38/ES. Če pristojni organ odloči, da je treba razpis ukrepa ohraniti, urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, o tem obvesti vse druge urade SIRENE z obrazcem M.

| (d) | Izvršitvena država članica prek svojega urada SIRENE obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o tem, ali so bili zahtevani ukrepi izvedeni (z obrazcem M) ali ne (z obrazcem H) (29). |
| --- | --- |

(d)

Izvršitvena država članica prek svojega urada SIRENE obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o tem, ali so bili zahtevani ukrepi izvedeni (z obrazcem M) ali ne (z obrazcem H) (29).

4.9.   Izmenjava podatkov, kadar država članica, ne da bi našla zadetek, ugotovi obstoj razpisa ukrepa zaradi zavrnitve vstopa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja

Če država članica, ne da bi našla zadetek, odkrije, da obstaja razpis ukrepa zaradi zavrnitve vstopa za državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja, urad SIRENE te države članice na zahtevo pristojnega organa o tem obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem M.

Če ti podatki še niso na voljo, urad SIRENE države članice izdajateljice preveri pri pristojnem organu, ali se razpis ukrepa lahko ohrani v skladu z Direktivo 2004/38/ES. Če pristojni organ odloči, da je treba razpis ukrepa ohraniti, urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, o tem obvesti vse druge urade SIRENE z obrazcem M.

4.10   Izbris razpisov ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja

Brez poseganja v posebne postopke iz člena 25 Schengenske konvencije ter člena 5(4)(a) in (c) Zakonika o schengenskih mejah se razpisi ukrepov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja za državljane tretjih držav izbrišejo zaradi:

| (a) | prenehanja veljavnosti razpisa ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

prenehanja veljavnosti razpisa ukrepa;

| (b) | odločbe o izbrisu, ki jo je izdal pristojni organ države članice izdajateljice; |
| --- | --- |

(b)

odločbe o izbrisu, ki jo je izdal pristojni organ države članice izdajateljice;

| (c) | izteka roka za zavrnitev vstopa, kadar pristojni organ države članice izdajateljice določi datum prenehanja veljavnosti svoje odločbe; ali |
| --- | --- |

(c)

izteka roka za zavrnitev vstopa, kadar pristojni organ države članice izdajateljice določi datum prenehanja veljavnosti svoje odločbe; ali

| (d) | pridobitve državljanstva ene od držav članic. Če pridobitev državljanstva odkrije urad SIRENE države članice, ki ni izdala razpisa ukrepa, se ta urad posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice ter mu po potrebi pošlje obrazec J v skladu s postopkom za popravek in izbris podatkov, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (glej oddelek 2.7). |
| --- | --- |

(d)

pridobitve državljanstva ene od držav članic. Če pridobitev državljanstva odkrije urad SIRENE države članice, ki ni izdala razpisa ukrepa, se ta urad posvetuje z uradom SIRENE države članice izdajateljice ter mu po potrebi pošlje obrazec J v skladu s postopkom za popravek in izbris podatkov, za katere se ugotovi, da so pravno ali dejansko netočni (glej oddelek 2.7).

5.   RAZPISI UKREPOV ZA POGREŠANE OSEBE (ČLEN 32 SKLEPA O SIS II)

5.1.   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

5.2   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

5.3   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

5.4   Dodajanje označitve

Kadar se pri razpisu ukrepa za pogrešane osebe najde zadetek, se pristojni organi v izvršitveni državi članici lahko odločijo, da se zahtevani ukrep ne sme izvesti in/ali da se glede razpisa ukrepa ne bodo izvedli nadaljnji ukrepi. Ta odločitev je lahko sprejeta, tudi če se pristojni organi države članice izdajateljice odločijo ohraniti razpis ukrepa v SIS II. V takih okoliščinah lahko izvršitvena država članica zahteva označitev, potem ko je našla zadetek. Za dodajanje označitve je treba upoštevati splošne postopke iz oddelka 2.6.

Za razpise ukrepov za pogrešane osebe ni na voljo alternativnega ukrepa.

5.5   Zagotavljanje opisnih podrobnosti glede pogrešanih mladoletnikov in drugih oseb, za katere se oceni, da so ogrožene

Uradi SIRENE imajo takojšen dostop do vseh ustreznih dopolnilnih podatkov glede razpisov ukrepov za pogrešane osebe na nacionalni ravni, da lahko v celoti prispevajo k uspešnemu reševanju primerov, olajšajo identifikacijo osebe in hitro zagotovijo dopolnilne podatke o vidikih, povezanih s primerom. Ustrezni dopolnilni podatki lahko vključujejo zlasti nacionalne odločbe o pravici do varstva in vzgoje otroka ali skrbništvu nad ranljivimi osebami, pa tudi zahteve za uporabo sistema za opozarjanje o izginotju otrok (‚Child Alert‘).

Ker ni nujno, da bodo pogrešane osebe prešle nacionalne meje, se odločitve o zagotavljanju dopolnilnih podatkov (z opisnimi podrobnostmi) in njihovi prejemniki sprejemajo za vsak primer posebej, pri čemer vključujejo celoten nabor okoliščin. Urad SIRENE države članice izdajateljice po odločitvi o obsegu pošiljanja teh dopolnilnih podatkov na nacionalni ravni po potrebi sprejme enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | hrani podatke, da lahko drugi državi članici na njeno zahtevo pošlje dopolnilne podatke; |
| --- | --- |

(a)

hrani podatke, da lahko drugi državi članici na njeno zahtevo pošlje dopolnilne podatke;

| (b) | pristojnemu uradu SIRENE pošlje obrazec M, če poizvedbe nakazujejo na mogoč namembni kraj pogrešane osebe; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu uradu SIRENE pošlje obrazec M, če poizvedbe nakazujejo na mogoč namembni kraj pogrešane osebe;

| (c) | na podlagi okoliščin izginotja pošlje obrazec M vsem pristojnim uradom SIRENE za zagotavljanje vseh podatkov o zadevni osebi v kratkem času. |
| --- | --- |

(c)

na podlagi okoliščin izginotja pošlje obrazec M vsem pristojnim uradom SIRENE za zagotavljanje vseh podatkov o zadevni osebi v kratkem času.

Če gre za zelo ogroženo pogrešano osebo, je treba v polju 311 obrazca M najprej navesti besedo ‚URGENT‘ (nujno) in pojasniti razlog za nujnost. (Kadar je pogrešani mladoletnik brez spremstva (30), se navede izraz ‚Unaccompanied minor‘ (mladoletnik brez spremstva).) To nujnost je treba podkrepiti s telefonskim klicem, v katerem se poudarita pomen obrazca M in njegova nujna narava.

Za zelo ogroženo pogrešano osebo se uporabi enotna metoda za vnašanje strukturiranih dopolnilnih podatkov po dogovorjenem vrstnem redu (31). Ti podatki se vnesejo v polje 083 obrazca M.

Ko urad SIRENE prejme podatke, jih – zaradi povečanja možnosti za ugotovitev kraja, kjer se oseba nahaja – po potrebi razumno in ciljno usmerjeno posreduje:

| (a) | ustreznim mejnim kontrolnim točkam; |
| --- | --- |

(a)

ustreznim mejnim kontrolnim točkam;

| (b) | pristojnim upravnim in policijskim organom za ugotovitev kraja, kjer se oseba nahaja, in njeno zaščito; |
| --- | --- |

(b)

pristojnim upravnim in policijskim organom za ugotovitev kraja, kjer se oseba nahaja, in njeno zaščito;

| (c) | ustreznim konzularnim organom države članice, ki je izdala razpis ukrepa, ko se v SIS II najde zadetek. |
| --- | --- |

(c)

ustreznim konzularnim organom države članice, ki je izdala razpis ukrepa, ko se v SIS II najde zadetek.

5.6   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | Urad SIRENE, kolikor je mogoče, sporoči potrebne zdravstvene podatke o zadevni pogrešani osebi, če je treba izvesti ukrepe za njeno zaščito.
  Posredovani zdravstveni podatki se hranijo samo, dokler je to nujno potrebno, in se uporabijo samo za zdravljenje zadevne osebe. |
| --- | --- |

(a)

Urad SIRENE, kolikor je mogoče, sporoči potrebne zdravstvene podatke o zadevni pogrešani osebi, če je treba izvesti ukrepe za njeno zaščito.

Posredovani zdravstveni podatki se hranijo samo, dokler je to nujno potrebno, in se uporabijo samo za zdravljenje zadevne osebe.

| (b) | Urad SIRENE izvršitvene države članice uradu SIRENE države članice izdajateljice vedno sporoči kraj, kjer se pogrešana oseba nahaja. |
| --- | --- |

(b)

Urad SIRENE izvršitvene države članice uradu SIRENE države članice izdajateljice vedno sporoči kraj, kjer se pogrešana oseba nahaja.

| (c) | V skladu s členom 33(2) Sklepa o SIS II se lahko podatki o kraju, kjer se polnoletna pogrešana oseba nahaja, sporočijo osebi, ki je osebo prijavila kot pogrešano, samo s privolitvijo pogrešane osebe (32). Privolitev mora biti pisna ali pa mora biti na voljo vsaj njen uradni zaznamek. Privolitev se zavrne le pisno ali z uradnim zaznamkom. Vendar lahko pristojni organi osebi, ki je drugo osebo prijavila kot pogrešano, sporočijo dejstvo, da je bil razpis ukrepa izbrisan po najdenem zadetku. |
| --- | --- |

(c)

V skladu s členom 33(2) Sklepa o SIS II se lahko podatki o kraju, kjer se polnoletna pogrešana oseba nahaja, sporočijo osebi, ki je osebo prijavila kot pogrešano, samo s privolitvijo pogrešane osebe (32). Privolitev mora biti pisna ali pa mora biti na voljo vsaj njen uradni zaznamek. Privolitev se zavrne le pisno ali z uradnim zaznamkom. Vendar lahko pristojni organi osebi, ki je drugo osebo prijavila kot pogrešano, sporočijo dejstvo, da je bil razpis ukrepa izbrisan po najdenem zadetku.

5.7   Izbris razpisov ukrepov za pogrešane osebe

V primeru kakršne koli večje zamude pri izbrisu razpisa ukrepa s strani države članice izdajateljice se o zamudi uradno obvesti urad SIRENE izvršitvene države članice, da razpisu ukrepa doda označitev, kot je opisano v oddelku 5.4 Priročnika SIRENE.

5.7.1.   Mladoletniki

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | zadeva je rešena (npr. mladoletnik se je vrnil v domovino, pristojni organi izvršitvene države članice izda odločbo glede skrbništva nad otrokom); |
| --- | --- |

(a)

zadeva je rešena (npr. mladoletnik se je vrnil v domovino, pristojni organi izvršitvene države članice izda odločbo glede skrbništva nad otrokom);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

5.7.2.   Odrasli, za katere se ne zahtevajo zaščitni ukrepi

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | zahtevani ukrep je bil izveden (izvršitvena država članica potrdi kraj, kjer se oseba nahaja); |
| --- | --- |

(a)

zahtevani ukrep je bil izveden (izvršitvena država članica potrdi kraj, kjer se oseba nahaja);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

5.7.3.   Odrasli, za katere se zahtevajo zaščitni ukrepi

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | zahtevani ukrep je bil izveden (oseba pod zaščito); |
| --- | --- |

(a)

zahtevani ukrep je bil izveden (oseba pod zaščito);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

V skladu z nacionalno zakonodajo se razpis ukrepa za osebo, ki je pod uradnim skrbništvom, lahko ohrani, dokler se ta oseba ne vrne v domovino.

6.   RAZPISI UKREPOV ZA OSEBE, ISKANE ZARADI SODNEGA POSTOPKA (ČLEN 34 SKLEPA O SIS II)

6.1.   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

6.2   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

6.3   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

6.4   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | Podatki o dejanskem kraju prebivanja ali stalnega prebivališča se pridobijo z uporabo vseh ukrepov, ki jih dovoljuje nacionalno pravo države članice, v kateri je bila oseba izsledena. |
| --- | --- |

(a)

Podatki o dejanskem kraju prebivanja ali stalnega prebivališča se pridobijo z uporabo vseh ukrepov, ki jih dovoljuje nacionalno pravo države članice, v kateri je bila oseba izsledena.

| (b) | Treba je vzpostaviti nacionalne postopke, s katerimi se po potrebi zagotovi, da se razpisi ukrepov v SIS II hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namenov, za katere so bili zbrani. |
| --- | --- |

(b)

Treba je vzpostaviti nacionalne postopke, s katerimi se po potrebi zagotovi, da se razpisi ukrepov v SIS II hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namenov, za katere so bili zbrani.

Uradi SIRENE lahko posredujejo dodatne podatke o razpisih ukrepov, vnesenih v skladu s členom 34 Sklepa o SIS II, s tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če spadajo ti podatki na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

6.5   Izbris razpisov ukrepov za osebe, iskane zaradi sodnega postopka

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | pristojni organ države članice izdajateljice prejme obvestilo o kraju, kjer se oseba nahaja. Če se na podlagi posredovanih informacij ne da ukrepati (npr. naslov ni pravilen ali ne gre za naslov stalnega prebivališča), urad SIRENE države članice izdajateljice o tem obvesti urad SIRENE izvršitvene države članice, da rešita problem; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice izdajateljice prejme obvestilo o kraju, kjer se oseba nahaja. Če se na podlagi posredovanih informacij ne da ukrepati (npr. naslov ni pravilen ali ne gre za naslov stalnega prebivališča), urad SIRENE države članice izdajateljice o tem obvesti urad SIRENE izvršitvene države članice, da rešita problem;

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo.

Če se zadetek najde v državi članici in je podrobnosti o naslovu posredovala država članica izdajateljica ter naslednji zadetek v tej državi članici kaže na isti naslov, se zadetek zabeleži v izvršitveni državi članici, vendar se niti podrobnosti o naslovu niti obrazec G ne pošljejo ponovno državi članici izdajateljici. V takih primerih izvršitvena država članica obvesti državo članico izdajateljico o ponavljajočih se zadetkih, država članica izdajateljica obravnava potrebo po ohranitvi razpisa ukrepa.

7.   RAZPISI UKREPOV ZARADI PRIKRITE ALI NAMENSKE KONTROLE (ČLEN 36 SKLEPA O SIS II)

7.1.   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

7.2   Zloraba identitete

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.1.

7.3   Vnašanje drugega imena

Glej splošni postopek v oddelku 2.11.2.

7.4   Obveščanje drugih držav članic pri izdajanju razpisov ukrepov

Pri izdajanju razpisa ukrepa urad SIRENE države članice izdajateljice obvesti vse druge urade SIRENE z uporabo obrazca M v naslednjih primerih:

| (a) | razpis ukrepa zaradi prikrite ali namenske kontrole se izda z zahtevo, da se zadetki brez zamude sporočijo uradu SIRENE, ki ga je izdal; v obrazcu M navede ‚ČLEN 36(2) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje‘ ali ‚ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje‘. Utemeljitev za takojšnje ukrepanje je prav tako treba navesti v polju 083 obrazca M; ali |
| --- | --- |

(a)

razpis ukrepa zaradi prikrite ali namenske kontrole se izda z zahtevo, da se zadetki brez zamude sporočijo uradu SIRENE, ki ga je izdal; v obrazcu M navede ‚ČLEN 36(2) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje‘ ali ‚ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II – takojšne ukrepanje‘. Utemeljitev za takojšnje ukrepanje je prav tako treba navesti v polju 083 obrazca M; ali

| (b) | organ, ki je pristojen za nacionalno varnost, zahteva, da se razpis ukrepa izda v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II; v obrazcu M navede ‚ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II‘. |
| --- | --- |

(b)

organ, ki je pristojen za nacionalno varnost, zahteva, da se razpis ukrepa izda v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II; v obrazcu M navede ‚ČLEN 36(3) Sklepa o SIS II‘.

Če se razpis ukrepa izda v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II, obrazec M v polju 080 vsebuje ime organa, ki zahteva vnos razpisa ukrepa, najprej v jeziku države članice izdajateljice, nato še v angleščini, ter v polju 081 njegove kontaktne podatke v obliki, ki je ni treba prevajati.

Zaupnost določenih podatkov se varuje v skladu z nacionalnim pravom, vključno s tem, da se stiki med uradi SIRENE ohranjajo ločeno od kakršnih koli stikov med organi za nacionalno varnost.

7.5   Dodajanje označitve

Glej splošni postopek v oddelku 2.6.

Za razpise ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole ni na voljo alternativnega ukrepa.

Poleg tega organ za nacionalno varnost v izvršitveni državi članici v primeru odločitve, da je razpisu ukrepa treba dodati označitev, stopi v stik s svojim nacionalnim uradom SIRENE in ga obvesti, da zahtevanega ukrepa ni mogoče izvesti. Urad SIRENE nato zahteva označitev, tako da pošlje obrazec F uradu SIRENE države članice izdajateljice. Kot pri drugih označitvah je treba navesti splošni razlog. Vendar občutljivih zadev ni treba razkriti (glej tudi oddelek 7.6(b)).

7.6   Izmenjava podatkov po zadetku

Glej splošni postopek v oddelku 2.3.

Poleg tega se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | Ko se najde zadetek za razpis ukrepa, izdan v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II, urad SIRENE izvršitvene države članice obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o rezultatih (prikrita kontrola ali namenska kontrola) z obrazcem G. Urad SIRENE izvršitvene države članice istočasno obvesti svoj organ, pristojen za nacionalno varnost. |
| --- | --- |

(a)

Ko se najde zadetek za razpis ukrepa, izdan v skladu s členom 36(3) Sklepa o SIS II, urad SIRENE izvršitvene države članice obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o rezultatih (prikrita kontrola ali namenska kontrola) z obrazcem G. Urad SIRENE izvršitvene države članice istočasno obvesti svoj organ, pristojen za nacionalno varnost.

| (b) | Poseben postopek je potreben za ohranjanje zaupnosti podatkov. Zato se kakršni koli stiki med organi za nacionalno varnost vzdržujejo ločeno od stikov med uradi SIRENE. O podrobnih razlogih za dodajanje označitve torej razpravljajo neposredno organi za nacionalno varnost, ne pa uradi SIRENE. |
| --- | --- |

(b)

Poseben postopek je potreben za ohranjanje zaupnosti podatkov. Zato se kakršni koli stiki med organi za nacionalno varnost vzdržujejo ločeno od stikov med uradi SIRENE. O podrobnih razlogih za dodajanje označitve torej razpravljajo neposredno organi za nacionalno varnost, ne pa uradi SIRENE.

| (c) | V primeru zadetka za razpis ukrepa, ki zahteva takojšnje obvestilo o zadetku, se obrazec G nemudoma pošlje uradu SIRENE države članice izdajateljice. |
| --- | --- |

(c)

V primeru zadetka za razpis ukrepa, ki zahteva takojšnje obvestilo o zadetku, se obrazec G nemudoma pošlje uradu SIRENE države članice izdajateljice.

7.7   Izbris razpisov ukrepov zaradi prikrite ali namenske kontrole

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(a)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (b) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu.

7.8   Sistemi za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic

Glej oddelek 9.

8.   RAZPISI UKREPOV ZARADI ZASEGA ALI ZA ZAGOTOVITEV DOKAZOV (ČLEN 38 SKLEPA O SIS II)

8.1   Večkratni razpisi ukrepov

Glej splošni postopek v oddelku 2.2.

8.2   Razpisi ukrepov za vozilo

8.2.1.   Preverjanje večkratnih razpisov ukrepov za vozilo

Obvezni elementi opisa identitete pri preverjanju večkratnih razpisov ukrepov za vozilo so:

| (a) | številka registrske tablice, in/ali |
| --- | --- |

(a)

številka registrske tablice, in/ali

| (b) | identifikacijska številka vozila (VIN). |
| --- | --- |

(b)

identifikacijska številka vozila (VIN).

Obe številki se lahko pojavita v SIS II.

Če se pri vnašanju novega razpisa ukrepa ugotovi, da ista identifikacijska številka vozila in/ali številka registrske tablice že obstaja v SIS II, se domneva, da bodo posledica novega razpisa ukrepa večkratni razpisi ukrepov za isto vozilo. Vendar pa je ta metoda preverjanja učinkovita le, kadar so uporabljeni enaki elementi opisa. Primerjava zato ni vedno mogoča.

Urad SIRENE opozori uporabnike na morebitne težave ob primerjavi le ene od številk, na iste identifikacijske številke vozila (dvojnik VIN) ali na ponovno uporabo registrskih tablic. Pozitiven odgovor ne pomeni samodejno, da je bil najden zadetek, negativen pa ne pomeni, da za vozilo ni razpisa ukrepa.

Elementi opisa identitete, uporabljeni za določanje, ali sta dva vnosa za vozilo enaka, so podrobno opredeljeni v oddelku 2.2.3.

Postopki posvetovanja za preverjanje večkratnih in neskladnih razpisov, ki jih morajo opraviti uradi SIRENE za vozila, so enaki tistim za osebe. Za splošni postopek glej oddelek 2.2.

Urad SIRENE v državi članici, ki izda razpis ukrepa, vodi evidenco o vseh zahtevah za vnos dodatnega razpisa ukrepa, ki so bile po posvetovanju zavrnjene na podlagi zgoraj navedenih določb, dokler razpis ukrepa ni izbrisan.

8.2.2.   Dvojniki VIN

Dvojnik VIN se nanaša na vozilo, vneseno v SIS II, iste vrste z isto identifikacijsko številko vozila (VIN) kot originalno proizvedeno vozilo (npr. traktor in motorno kolo z isto identifikacijsko številko ne spadata v to kategorijo). Da bi se izognili negativnim posledicam večkratnega zasega originalnih vozil z isto identifikacijsko številko, se uporablja naslednji posebni postopek:

| (a) | Kadar je ugotovljena možnost dvojnika VIN, sprejme urad SIRENE naslednje ukrepe, kot je primerno:






  (i) | zagotovi, da razpis ukrepa v SIS II ne vsebuje napak in da so podatki glede razpisa ukrepa čim bolj popolni; |
| --- | --- | --- |

(a)

Kadar je ugotovljena možnost dvojnika VIN, sprejme urad SIRENE naslednje ukrepe, kot je primerno:

(i)

zagotovi, da razpis ukrepa v SIS II ne vsebuje napak in da so podatki glede razpisa ukrepa čim bolj popolni;

| (ii) | preveri okoliščine primera, ki so vodile do razpisa ukrepa v SIS II; |
| --- | --- |

(ii)

preveri okoliščine primera, ki so vodile do razpisa ukrepa v SIS II;

| (iii) | razišče zgodovino obeh vozil vse od njune proizvodnje; |
| --- | --- |

(iii)

razišče zgodovino obeh vozil vse od njune proizvodnje;

| (iv) | zahteva temeljit pregled zaseženega vozila, zlasti njegove identifikacijske številke, da preveri, ali gre za originalno vozilo. |
| --- | --- |

(iv)

zahteva temeljit pregled zaseženega vozila, zlasti njegove identifikacijske številke, da preveri, ali gre za originalno vozilo.

Vsi vpleteni uradi SIRENE tesno sodelujejo pri izvajanju takih ukrepov.

| (b) | Če je obstoj dvojnika VIN potrjen, država članica, ki je izdala razpis ukrepa, prouči, ali je razpis ukrepa treba ohraniti v SIS II. Če se država članica izdajateljica odloči, da bo razpis ukrepa ohranila v SIS II, mora:






  (i) | v razpis ukrepa dodati zaznamek ‚sum klona‘ (33); |
| --- | --- | --- |

(b)

Če je obstoj dvojnika VIN potrjen, država članica, ki je izdala razpis ukrepa, prouči, ali je razpis ukrepa treba ohraniti v SIS II. Če se država članica izdajateljica odloči, da bo razpis ukrepa ohranila v SIS II, mora:

(i)

v razpis ukrepa dodati zaznamek ‚sum klona‘ (33);

| (ii) | pozvati lastnika originalnega vozila, naj uradu SIRENE države članice izdajateljice z izrecnim soglasjem in v skladu z nacionalnim pravom zagotovi vse podatke, potrebne, da bi se izognili negativnim posledicam napačne identifikacije. |
| --- | --- |

(ii)

pozvati lastnika originalnega vozila, naj uradu SIRENE države članice izdajateljice z izrecnim soglasjem in v skladu z nacionalnim pravom zagotovi vse podatke, potrebne, da bi se izognili negativnim posledicam napačne identifikacije.

| (iii) | Država članica pošlje obrazec M prek urada SIRENE vsem drugim uradom, vključno po potrebi z razpoznavnimi znaki in značilnostmi, ki opisujejo originalno vozilo ter omogočajo razlikovanje od vozila, vnesenega v SIS II. V polje 083 obrazca M se jasno navede, da gre za ‚ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE‘ (originalno vozilo). |
| --- | --- |

(iii)

Država članica pošlje obrazec M prek urada SIRENE vsem drugim uradom, vključno po potrebi z razpoznavnimi znaki in značilnostmi, ki opisujejo originalno vozilo ter omogočajo razlikovanje od vozila, vnesenega v SIS II. V polje 083 obrazca M se jasno navede, da gre za ‚ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE‘ (originalno vozilo).

| (c) | Če uporabnik, ki z iskanjem po SIS II izvaja preverjanje, najde zaznamek ‚sum klona‘ v zvezi z vozilom, stopi v stik z nacionalnim uradom SIRENE, da dobi dodatne podatke za pojasnitev, ali je vozilo, ki ga preverja, iskano ali originalno vozilo. |
| --- | --- |

(c)

Če uporabnik, ki z iskanjem po SIS II izvaja preverjanje, najde zaznamek ‚sum klona‘ v zvezi z vozilom, stopi v stik z nacionalnim uradom SIRENE, da dobi dodatne podatke za pojasnitev, ali je vozilo, ki ga preverja, iskano ali originalno vozilo.

| (d) | Če se med preverjanjem ugotovi, da podatki na obrazcu M niso posodobljeni, urad SIRENE izvršitvene države članice stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da preveri trenutno pravno lastništvo vozila. Urad SIRENE države članice izdajateljice skladno s tem pošlje nov obrazec M in v polje 083 jasno navede, da gre za ‚ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE‘ (originalno vozilo). |
| --- | --- |

(d)

Če se med preverjanjem ugotovi, da podatki na obrazcu M niso posodobljeni, urad SIRENE izvršitvene države članice stopi v stik z uradom SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, da preveri trenutno pravno lastništvo vozila. Urad SIRENE države članice izdajateljice skladno s tem pošlje nov obrazec M in v polje 083 jasno navede, da gre za ‚ORIGINALLY MANUFACTURED VEHICLE‘ (originalno vozilo).

8.3   Izmenjava podatkov po zadetku

Uradi SIRENE lahko predložijo dodatne podatke o razpisih ukrepov, vnesenih v skladu s členom 38 Sklepa o SIS II, s tem pa lahko delujejo v imenu pravosodnih organov, če ti podatki v skladu z nacionalnim pravom spadajo na področje uporabe medsebojne pravne pomoči.

Ko uradi SIRENE najdejo zadetek za razpis ukrepa zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov, izdanega za vozilo, zrakoplov, plovilo, industrijsko opremo ali zabojnik v skladu s členom 38 Sklepa o SIS II, čim prej pošljejo dopolnilne podatke z obrazcem P v polju 089 obrazca G, če se to zahteva.

Ker je zahteva nujna in ker zato ne bo mogoče takoj primerjati vseh podatkov, ni treba izpolniti vseh polj v obrazcu P. Vendar si je treba prizadevati, da se primerjajo podatki v glavnih poljih: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 in 169.

V primeru zadetka opredeljivega sestavnega dela predmeta urad SIRENE izvršitvene države članice z obrazcem G obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o okoliščinah zadetka, v polju 090 (dodatne informacije) pa pojasni, da ne gre za zaseg celotnega predmeta, temveč za sestavni del ali sestavne dele predmeta. Kadar je istočasno najdenih več sestavnih delov, ki se nanašajo na en razpis ukrepa, se pošlje le en obrazec G. O vseh naslednjih zadetkih za razpis ukrepa se obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice z obrazcem G. Razpis ukrepa se ne izbriše, razen če niso izpolnjeni pogoji iz oddelka 8.4.

8.4   Izbris razpisov ukrepov zaradi zasega ali za zagotovitev dokazov v kazenskih postopkih

Razpis ukrepa se izbriše v naslednjih primerih:

| (a) | predmet je zasežen ali se po potrebni izmenjavi dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE izvede enakovreden ukrep ali za predmet velja drug sodni ali upravni postopek (npr. sodni postopek o dobrovernem nakupu, spornem lastništvu ali pravosodno sodelovanje za dokaze); |
| --- | --- |

(a)

predmet je zasežen ali se po potrebni izmenjavi dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE izvede enakovreden ukrep ali za predmet velja drug sodni ali upravni postopek (npr. sodni postopek o dobrovernem nakupu, spornem lastništvu ali pravosodno sodelovanje za dokaze);

| (b) | razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali |
| --- | --- |

(b)

razpisu ukrepa poteče veljavnost, ali

| (c) | pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ države članice izdajateljice izda odločbo o izbrisu.

9.   SISTEMI ZA AVTOMATSKO PREPOZNAVANJE REGISTRSKIH TABLIC

Ti sistemi so pomembni za razpise ukrepov iz členov 36 in 38 Sklepa o SIS II. Zaradi razširjene uporabe avtomatskega prepoznavanja registrskih tablic za kazenski pregon obstaja tehnična zmogljivost, da se v kratkem času najdejo številni zadetki za vozilo ali registrsko tablico.

Ker za nekatera spletišča za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic skrbijo upravitelji, obstaja možnost, da vozilo odkrijejo in izvedejo zahtevani ukrep. V tem primeru morajo uporabniki sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic pred kakršnim koli ukrepanjem preveriti, ali se zadetek, najden prek tega sistema, nanaša na razpis ukrepa iz člena 36 ali 38 Sklepa o SIS II.

Vendar za številna spletišča za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic upravitelji ne skrbijo redno. Čeprav bo tehnologija zabeležila prehod vozila in se bo našel zadetek, se zahtevani ukrep zato ne bo mogel izvesti.

Kadar se za razpise ukrepov iz člena 36 in 38 zahtevani ukrep ne more izvesti, se uporablja naslednji splošni postopek:

En obrazec H se pošlje za prvi zadetek. Če je potrebnih več podatkov o gibanju vozila, mora urad SIRENE države članice, ki je izdala razpis ukrepa, stopiti v stik z uradom SIRENE izvršitvene države članice, da o potrebah po podatkih razpravljata dvostransko.

Za razpise ukrepov iz člena 36 se uporablja naslednji postopek:

| (a) | Urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G in navedbo kratice ‚ANPR‘ (avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic) v polju 086. Če je potrebnih več podatkov o gibanju vozila, mora urad SIRENE države članice izdajateljice stopiti v stik z uradom SIRENE izvršitvene države članice. |
| --- | --- |

(a)

Urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G in navedbo kratice ‚ANPR‘ (avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic) v polju 086. Če je potrebnih več podatkov o gibanju vozila, mora urad SIRENE države članice izdajateljice stopiti v stik z uradom SIRENE izvršitvene države članice.

| (b) | Urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek za razpis ukrepa zaradi namenske kontrole, pri čemer se zahtevani ukrep ni mogel izvesti, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo kratice ‚ANPR‘ v polju 083, čemur sledi besedilo: ‚This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)‘ |
| --- | --- |

(b)

Urad SIRENE države članice, ki je našel zadetek za razpis ukrepa zaradi namenske kontrole, pri čemer se zahtevani ukrep ni mogel izvesti, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo kratice ‚ANPR‘ v polju 083, čemur sledi besedilo: ‚This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)‘

| (c) | Država članica izdajateljica odloči, ali je razpis ukrepa dosegel svoj namen, ali naj se izbriše ali ne in ali naj se opravijo dvostranske razprave o potrebah po podatkih. |
| --- | --- |

(c)

Država članica izdajateljica odloči, ali je razpis ukrepa dosegel svoj namen, ali naj se izbriše ali ne in ali naj se opravijo dvostranske razprave o potrebah po podatkih.

Za razpise ukrepov iz člena 38 se uporablja naslednji postopek:

| (a) | V primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G. |
| --- | --- |

(a)

V primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem G.

| (b) | V primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep ne izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek za razpis ukrepa, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo besede ‚ANPR‘ v polju 083, čemur sledi besedilo: ‚This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)‘ |
| --- | --- |

(b)

V primerih, ko se najde zadetek in se zahtevani ukrep ne izvede, urad SIRENE države članice, ki je našla zadetek za razpis ukrepa, obvesti urad SIRENE države članice izdajateljice o primerih zadetka z obrazcem H in navedbo besede ‚ANPR‘ v polju 083, čemur sledi besedilo: ‚This hit has been achieved by use of ANPR. (Ta zadetek je bil najden z uporabo sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic.) Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken. (Obvestite nas, prosim, če želi biti vaša država obveščena o nadaljnjih zadetkih prek sistema za avtomatsko prepoznavanje registrskih tablic za to vozilo ali registrsko tablico, kadar se zahtevani ukrep ni mogel izvesti.)‘

| (c) | Kadar urad SIRENE države članice izdajateljice prejme tak obrazec H, se posvetuje z organi, pristojnimi za odločanje o potrebnosti prejemanja nadaljnjih obrazcev H ali podatkov, ki jih dvostransko posreduje urad SIRENE izvršitvene države članice. |
| --- | --- |

(c)

Kadar urad SIRENE države članice izdajateljice prejme tak obrazec H, se posvetuje z organi, pristojnimi za odločanje o potrebnosti prejemanja nadaljnjih obrazcev H ali podatkov, ki jih dvostransko posreduje urad SIRENE izvršitvene države članice.

10.   STATISTIČNI PODATKI

Uradi SIRENE enkrat letno zagotovijo statistične podatke, ki jih je treba poslati Agenciji in Komisiji. Statistični podatki se na zahtevo pošljejo tudi Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in pristojnim nacionalnim organom za varstvo podatkov. Statistični podatki vključujejo število obrazcev vsake vrste, poslanih posameznim državam članicam. Prikažejo zlasti število zadetkov in označitev. Razlikovati je treba med zadetki za razpise ukrepov, ki jih najde ena država članica, izdala pa jih je druga država članica, in zadetki za razpise ukrepov, ki jih najde tista država članica, ki jih je izdala.

V Dodatku 5 so določeni postopki in formati za zagotavljanje statističnih podatkov iz tega oddelka.“

---

(1)  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

1

(2)  Sklep Izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o uveljavitvi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990 (SCH/Com-ex (94)29 Rev. 2) (UL L 239, 22.9.2000, str. 130).

2

(3)  Sklepa Izvršnega odbora z dne 7. oktobra 1997 (SCH/com-ex 97(27) Rev. 4) za Italijo in (SCH/com-ex 97(28) Rev. 4) za Avstrijo.

3

(4)  Sklep Sveta 1999/848/ES z dne 13. decembra 1999 o celotni uporabi schengenskega pravnega reda v Helenski republiki (UL L 327, 21.12.1999, str. 58).

4

(5)  Sklep Sveta 2000/777/ES z dne 1. decembra 2000 o uporabi schengenskega pravnega reda na Danskem, Finskem in Švedskem ter v Islandiji in na Norveškem (UL L 309, 9.12.2000, str. 24).

5

(6)  Sklep Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (UL L 395, 31.12.2004, str. 70).

6

(7)  UL C 340, 10.11.1997.

7

(8)  Sporazum, sklenjen med Svetom Evropske unije z Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 36).

8

(9)  UL L 370, 17.12.2004, str. 78.

9

(10)  UL L 160, 18.6.2011, str. 3.

10

(11)  Uredba (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 381, 28.12.2006, str. 1).

11

(12)  Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1).

12

(13)  To ne vpliva na druge naloge, dodeljene uradom SIRENE na podlagi zadevne zakonodaje v okviru policijskega sodelovanja, npr. pri uporabi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (UL L 386, 29.12.2006, str. 89).

13

(14)  Sklep Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (UL L 121, 15.5.2009, str. 37).

14

(15)  Glej tudi Schengenski katalog, priporočila in najboljše prakse.

15

(16)  Ta druga domena obstaja v tehničnem ‚predproizvodnem okolju‘.

16

(17)  Uredba (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 286, 1.11.2011, str. 1).

17

(18)  Nekatere prevozne družbe uporabljajo druge referenčne številke. V SIS II obstaja določba za vnos serijskih številk, ki niso številke Mednarodnega urada za zabojnike.

18

(19)  Ker serijske številke predmetov niso standardizirane, je na primer mogoče, da imata dve različni strelni orožji različnih znamk isto serijsko številko. Prav tako je mogoče, da ima predmet isto serijsko številko kot čisto drug predmet, na primer izdan dokument ali del industrijske opreme. Kadar je jasno, da so serijske številke enake, predmeti pa očitno niso, se uradom SIRENE ni treba medsebojno posvetovati. Uporabnike se lahko opozori, da bi lahko prišlo do takšnega primera. Poleg tega je mogoče, da je bil predmet, kot je potni list ali vozilo, ukraden in prijavljen v eni državi, nato pa je prijavljen še v državi izvora. To bi lahko privedlo do dveh razpisov ukrepov za isti predmet. Če se tak primer odkrije, ga lahko reši zadevni urad SIRENE.

19

(20)  Za tehnično izvedbo glej dokument o izmenjavi podatkov med uradi SIRENE iz oddelka 1.10.2.

20

(21)  Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o Evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (UL L 190, 18.7.2002, str. 1).

21

(22)  Za tehnično izvedbo glej dokument o izmenjavi podatkov med uradi SIRENE, omenjen v razdelku 1.10.2.

22

(23)  Glej tudi oddelek 1.13.1 glede navedbe nujnosti v obrazcih SIRENE.

23

(24)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

24

(25)  Člen 30 Direktive 2004/38/ES določa, da se osebo, ki ji je bil zavrnjen vstop, o tem pisno in v celoti obvesti o razlogih, na podlagi katerih je bila odločitev sprejeta, razen če je to v nasprotju z interesi državne varnosti.

25

(26)  Člen 26 Uredbe o SIS II se nanaša na člen 15 Pogodbe o Evropski uniji, ki je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe postal člen 29 v prečiščenem besedilu Pogodbe o Evropski uniji.

26

(27)  Pri razpisih ukrepov zaradi zavrnitve vstopa, izdanih za družinske člane državljanov EU, je treba omeniti, da za tako osebo ni mogoče rutinsko izvesti preverjanja v SIS II pred izdajo izkaznice o stalnem prebivanju. V členu 10 Direktive 2004/38/ES so našteti vsi potrebni pogoji za pridobitev pravice do prebivanja za več kot tri mesece v državi članici gostiteljici za družinske člane državljanov Unije, ki so državljani tretjih držav. Na podlagi tega seznama, ki je izčrpen, ni mogoče rutinsko iskati po SIS II pred izdajo izkaznice o stalnem prebivanju. V členu 27(3) te direktive je določeno, da lahko države članice, če se jim to zdi pomembno, od druge države članice zahtevajo podatke le o morebitni predhodni kazenski evidenci (tj. ne vseh podatkov iz SIS II). Take poizvedbe se ne smejo izvajati rutinsko.

27

(28)  V skladu z Direktivo 2004/38/ES se lahko osebi, ki ima pravico do prostega gibanja, zavrne vstop ali prepove prebivanje le zaradi javnega reda ali javne varnosti, kadar njeno osebno obnašanje predstavlja resnično, sedanjo in dovolj resno grožnjo, ki prizadene osnovne interese družbe, ter kadar so izpolnjena druga merila iz člena 27(2) navedene direktive. V členu 27(2) je določeno: ‚Ukrepi, sprejeti zaradi javnega reda ali javne varnosti, so v skladu z načelom sorazmernosti in temeljijo izključno na osebnem obnašanju zadevnega posameznika. Predhodne kazenske obsodbe same po sebi še ne predstavljajo razlogov za sprejetje takšnih ukrepov. Osebno obnašanje zadevnega posameznika mora predstavljati resnično, sedanjo in dovolj resno grožnjo, ki prizadene osnovne interese družbe. Utemeljitve, ki niso neposredno povezane s podrobnostmi posameznega primera ali ki se nanašajo na splošno preventivo, niso dovoljene.‘ Poleg tega obstajajo dodatne omejitve za osebe, ki uživajo pravico do stalnega prebivanja, katerim je mogoče vstop ali prebivanje zavrniti samo na podlagi resne grožnje za javni red ali javno varnost, kakor je navedeno v členu 28(2) Direktive 2004/38/ES.

28

(29)  V skladu z Direktivo 2004/38/ES izvršitvena država članica ne more omejiti prostega gibanja državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja, samo zato, ker država članica izdajateljica ohrani razpis ukrepa, razen če so izpolnjeni pogoji iz opombe 28.

29

(30)  Mladoletniki brez spremstva so otroci, kot so opredeljeni v členu 1 Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 (KOP), ki so bili ločeni od obeh staršev in drugih sorodnikov ter za katere ne skrbi odrasla oseba, ki je po zakonu ali običaju za to odgovorna.

30

(31)  Podatki o izginotju:

31

| (a) | kraj, datum in čas izginotja; |
| --- | --- |

(a)

kraj, datum in čas izginotja;

| (b) | okoliščine izginotja. |
| --- | --- |

(b)

okoliščine izginotja.

Podrobnejši podatki o pogrešani osebi:

| (c) | starost; |
| --- | --- |

(c)

starost;

| (d) | višina; |
| --- | --- |

(d)

višina;

| (e) | barva kože; |
| --- | --- |

(e)

barva kože;

| (f) | barva las in oblika pričeske; |
| --- | --- |

(f)

barva las in oblika pričeske;

| (g) | barva oči; |
| --- | --- |

(g)

barva oči;

| (h) | druge fizične značilnosti (npr. uhani in pirsingi, trajne telesne okvare, amputirani udi, tetovaže, znamenja, brazgotine itd.); |
| --- | --- |

(h)

druge fizične značilnosti (npr. uhani in pirsingi, trajne telesne okvare, amputirani udi, tetovaže, znamenja, brazgotine itd.);

| (i) | psihološke značilnosti: samomorilsko nagnjenje, duševna bolezen, agresivno vedenje itd.; |
| --- | --- |

(i)

psihološke značilnosti: samomorilsko nagnjenje, duševna bolezen, agresivno vedenje itd.;

| (j) | drugi podatki: potrebno zdravniško zdravljenje itd.; |
| --- | --- |

(j)

drugi podatki: potrebno zdravniško zdravljenje itd.;

| (k) | oblačila, ki jih je imela oseba oblečena ob izginotju; |
| --- | --- |

(k)

oblačila, ki jih je imela oseba oblečena ob izginotju;

| (l) | fotografija: na voljo ali ne; |
| --- | --- |

(l)

fotografija: na voljo ali ne;

| (m) | predsmrtni (ante-mortem) obrazec: na voljo ali ne; |
| --- | --- |

(m)

predsmrtni (ante-mortem) obrazec: na voljo ali ne;

s tem povezani podatki:

| (n) | oseba(-e), ki bi pogrešano osebo lahko spremljala(-e) (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo); |
| --- | --- |

(n)

oseba(-e), ki bi pogrešano osebo lahko spremljala(-e) (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo);

| (o) | vozilo(-a), povezano(-a) z zadevo (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo); |
| --- | --- |

(o)

vozilo(-a), povezano(-a) z zadevo (in schengenska identifikacijska številka, če je na voljo);

| (p) | če so na voljo: številka mobilnega telefona/zadnja prijava, stik prek spletne socialne mreže. |
| --- | --- |

(p)

če so na voljo: številka mobilnega telefona/zadnja prijava, stik prek spletne socialne mreže.

Naslovi različnih podpolj niso vključeni kot del polja 083, ampak le v referenčni dopis. Kadar so podatki na voljo že v poljih razpisa ukrepa, se podatki vključijo v razpis ukrepa, vključno s prstnimi odtisi ali fotografijami.

(32)  Za podrobnejša pojasnila o privolitvi v zadevah v zvezi z varstvom posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov glej člen 2(h) Direktive 95/46/ES.

32

(33)  ‚Sum klona‘ se nanaša na zadeve, kadar so na primer dokumenti za registracijo vozil ukradeni in uporabljeni za ponovno registracijo drugega vozila iste znamke, modela in barve, ki je bilo prav tako ukradeno.

33

---