# Euroopa Liidu L 33/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 33 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide10. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 33

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide10. veebruar 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/192, 9. veebruar 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d'Ivoire'ile | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/193, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Schwäbische Maultaschen/Schwäbische Suppenmaultaschen (KGT)] | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/194, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Ossau-Iraty (KPN)] | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/195, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Brocciu corse/Brocciu (KPN)] | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/196, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Toma Piemontese (KPN)] | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/197, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Aglio Bianco Polesano (KPN)] | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/198, 6. veebruar 2015, millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvalt määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas esitatud kannet Kanada kohta loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  ) | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/199, 9. veebruar 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/200, 26. jaanuar 2015, millega muudetakse Sri Lanka osas rakendusotsust 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks | 15 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/201, 27. jaanuar 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel moodustatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees, tolli allkomitees ning geograafiliste tähiste allkomitees seoses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee, tolli allkomitee ning geograafiliste tähiste allkomitee otsustega oma kodukorra vastuvõtmise kohta | 19 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/202, 9. veebruar 2015, millega muudetakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid | 37 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/203, 9. veebruar 2015, millega toetatakse avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust suurendavatele meetmetele kaasa aitavat liidu ettepanekut avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kohta | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/204, 6. veebruar 2015, millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvalt otsuse 2007/777/EÜ II lisas esitatud Kanadat käsitlevat kannet loetelus, kus on esitatud need kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 554 all)

   (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/205, 6. veebruar 2015, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhanguga Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 699 all)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/206, 9. veebruar 2015, millega lubatakse kasutada Daimler AG tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  ) | 52 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/192, 9. veebruar 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d'Ivoire'ile

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/193, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Schwäbische Maultaschen/Schwäbische Suppenmaultaschen (KGT)]

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/194, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Ossau-Iraty (KPN)]

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/195, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Brocciu corse/Brocciu (KPN)]

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/196, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Toma Piemontese (KPN)]

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/197, 5. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Aglio Bianco Polesano (KPN)]

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/198, 6. veebruar 2015, millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvalt määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas esitatud kannet Kanada kohta loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  )

1

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/199, 9. veebruar 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/200, 26. jaanuar 2015, millega muudetakse Sri Lanka osas rakendusotsust 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

15

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/201, 27. jaanuar 2015, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel moodustatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees, tolli allkomitees ning geograafiliste tähiste allkomitees seoses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee, tolli allkomitee ning geograafiliste tähiste allkomitee otsustega oma kodukorra vastuvõtmise kohta

19

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/202, 9. veebruar 2015, millega muudetakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid

37

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/203, 9. veebruar 2015, millega toetatakse avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust suurendavatele meetmetele kaasa aitavat liidu ettepanekut avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kohta

38

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/204, 6. veebruar 2015, millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvalt otsuse 2007/777/EÜ II lisas esitatud Kanadat käsitlevat kannet loetelus, kus on esitatud need kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 554 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 554 all)

1

45

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/205, 6. veebruar 2015, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhanguga Bulgaarias
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 699 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 699 all)

1

48

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/206, 9. veebruar 2015, millega lubatakse kasutada Daimler AG tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  )

2

1

52

| | | Teade lugejatele |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejale (vt lehekülg 59) | 59 |

Teade lugejatele

*

Teade lugejale (vt lehekülg 59)

(vt lehekülg 59)

59

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 20. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 687/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise ja lihtsustamise osas, lennundusjulgestusstandardite samaväärsuse osas ning kauba ja posti suhtes kohaldatavate julgestusmeetmete osas) parandus ( ELT L 182, 21.6.2014 ) | 60 |

Parandused

*

Komisjoni 20. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 687/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise ja lihtsustamise osas, lennundusjulgestusstandardite samaväärsuse osas ning kauba ja posti suhtes kohaldatavate julgestusmeetmete osas) parandus ( ELT L 182, 21.6.2014 )

( ELT L 182, 21.6.2014 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/192,

9. veebruar 2015,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d'Ivoire'ile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 215 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'ile kehtestatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2010/656/ÜVJP tühistati nõukogu ühine seisukoht 2004/852/ÜVJP (2) ning uuendati Côte d'Ivoire'i suhtes kehtestatud piiravaid meetmeid, et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1572 (2004) ja sellele järgnevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 174/2005, (3) mis võeti vastu ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP jõustamiseks, jõustatakse nüüd otsus 2010/656/ÜVJP liidu tasandil, kehtestades tarnepiirangud Côte d'Ivoire'ile sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2010/656/ÜVJP tühistati nõukogu ühine seisukoht 2004/852/ÜVJP (2) ning uuendati Côte d'Ivoire'i suhtes kehtestatud piiravaid meetmeid, et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1572 (2004) ja sellele järgnevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 174/2005, (3) mis võeti vastu ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP jõustamiseks, jõustatakse nüüd otsus 2010/656/ÜVJP liidu tasandil, kehtestades tarnepiirangud Côte d'Ivoire'ile sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes.

| (2) | Tuleks lisada täiendav erand siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügi, tarnimise, üleandmise ja ekspordi keelust, et võimaldada, kui see on asjakohane, pärast nõukogu otsuse (ÜVJP) 2015/202 (4) vastuvõtmist loa andmist teatavale varustusele, mida kasutatakse kaevandamisel või infrastruktuuri projektides tsiviilotstarbel. |
| --- | --- |

(2)

Tuleks lisada täiendav erand siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügi, tarnimise, üleandmise ja ekspordi keelust, et võimaldada, kui see on asjakohane, pärast nõukogu otsuse (ÜVJP) 2015/202 (4) vastuvõtmist loa andmist teatavale varustusele, mida kasutatakse kaevandamisel või infrastruktuuri projektides tsiviilotstarbel.

| (3) | Kõnealune meede kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune meede kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 174/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 174/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 174/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 jäetakse välja.

| 2) | Artikkel 4a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4a
  1.   Erandina artiklist 3 võib eksportija asukohaliikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, või kui eksportija ei ole liidust pärit, siis selle liikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, kust varustust võidakse müüa, tarnida, üle anda või eksportida, lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisas loetletud mittesurmava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, kui ta on teinud kindlaks, et asjaomane mittesurmav varustus on mõeldud üksnes Côte d'Ivoire'i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel.
  2.   Erandina artiklist 3 võib eksportija asukohaliikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, või kui eksportija ei ole liidust pärit, siis selle liikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, kust varustust võidakse müüa, tarnida, üle anda või eksportida, lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisas loetletud siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, kui kõnealune varustus on mõeldud üksnes Côte d'Ivoire'i julgeolekureformi läbiviimise toetamiseks või Côte d'Ivoire'is läbi viidava ÜRO operatsiooni ja seda toetavate Prantsusmaa relvajõudude toetuseks või neile kasutamiseks.
  3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud load antakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklites 11 ja 12 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega ning need kehtivad kogu liidus.
  4.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni kõigist käesoleva artikli alusel antud lubadest kahe nädala jooksul alates nimetatud loa andmisest.
  5.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4a

1.   Erandina artiklist 3 võib eksportija asukohaliikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, või kui eksportija ei ole liidust pärit, siis selle liikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, kust varustust võidakse müüa, tarnida, üle anda või eksportida, lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisas loetletud mittesurmava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, kui ta on teinud kindlaks, et asjaomane mittesurmav varustus on mõeldud üksnes Côte d'Ivoire'i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel.

2.   Erandina artiklist 3 võib eksportija asukohaliikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, või kui eksportija ei ole liidust pärit, siis selle liikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, kust varustust võidakse müüa, tarnida, üle anda või eksportida, lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisas loetletud siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, kui kõnealune varustus on mõeldud üksnes Côte d'Ivoire'i julgeolekureformi läbiviimise toetamiseks või Côte d'Ivoire'is läbi viidava ÜRO operatsiooni ja seda toetavate Prantsusmaa relvajõudude toetuseks või neile kasutamiseks.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud load antakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklites 11 ja 12 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega ning need kehtivad kogu liidus.

4.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni kõigist käesoleva artikli alusel antud lubadest kahe nädala jooksul alates nimetatud loa andmisest.

5.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 4b
  1.   Erandina artiklist 3 võib eksportija asukohaliikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, või kui eksportija ei ole liidust pärit, siis selle liikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, kust varustust võidakse müüa, tarnida, üle anda või eksportida, lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisa punktis 4 loetletud varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, kui kõnealune varustus on mõeldud kasutamiseks kaevandamisel või infrastruktuuri projektides üksnes tsiviilotstarbel.
  2.   Lõikes 1 osutatud luba antakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklites 11 ja 12 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega ning see kehtib kogu liidus.
  3.   Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik loataotluse hindamiseks nõutavad asjakohased andmed.
  4.   Pädev asutus ei anna luba I lisa punktis 4 loetletud varustuse müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks enne, kui ta on veendunud, et kõnealune varustus on mõeldud kasutamiseks kaevandamisel või infrastruktuuri projektides üksnes tsiviilotstarbel.
  5.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni vähemalt ühe nädala ette oma kavatsusest anda lõikes 1 nimetatud luba.
  6.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4b

1.   Erandina artiklist 3 võib eksportija asukohaliikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, või kui eksportija ei ole liidust pärit, siis selle liikmesriigi II lisas loetletud pädev asutus, kust varustust võidakse müüa, tarnida, üle anda või eksportida, lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisa punktis 4 loetletud varustuse müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti, kui kõnealune varustus on mõeldud kasutamiseks kaevandamisel või infrastruktuuri projektides üksnes tsiviilotstarbel.

2.   Lõikes 1 osutatud luba antakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklites 11 ja 12 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega ning see kehtib kogu liidus.

3.   Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik loataotluse hindamiseks nõutavad asjakohased andmed.

4.   Pädev asutus ei anna luba I lisa punktis 4 loetletud varustuse müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks enne, kui ta on veendunud, et kõnealune varustus on mõeldud kasutamiseks kaevandamisel või infrastruktuuri projektides üksnes tsiviilotstarbel.

5.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni vähemalt ühe nädala ette oma kavatsusest anda lõikes 1 nimetatud luba.

6.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.”

| 4) | I lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artiklites 3, 4a ja 4b osutatud, siserepressioonideks kasutada võidava varustuse loetelu”. |
| --- | --- |

4)

I lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artiklites 3, 4a ja 4b osutatud, siserepressioonideks kasutada võidava varustuse loetelu”

| 5) | II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artiklites 4a ja 4b osutatud pädevate asutuste loetelu”. |
| --- | --- |

5)

II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artiklites 4a ja 4b osutatud pädevate asutuste loetelu”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. veebruar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  ELT L 285, 30.10.2010, lk 28.

1

(2)  Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht 2004/852/ÜVJP Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravate meetmete kohta (ELT L 368, 15.12.2004, lk 50).

2

(3)  Nõukogu 31. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d'Ivoire'ile (ELT L 29, 2.2.2005, lk 5).

3

(4)  Nõukogu 9. veebruari 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/202, millega muudetakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 37).

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/193,

5. veebruar 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Schwäbische Maultaschen/Schwäbische Suppenmaultaschen (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 991/2009 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Schwäbische Maultaschen”/„Schwäbische Suppenmaultaschen” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 991/2009 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Schwäbische Maultaschen”/„Schwäbische Suppenmaultaschen” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses nimetusega „Schwäbische Maultaschen”/„Schwäbische Suppenmaultaschen” (KGT).

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 991/2009, 22. oktoober 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Schwäbische Maultaschen” ehk „Schwäbische Suppenmaultaschen” (KGT)) (ELT L 278, 23.10.2009, lk 5).

2

(3)  ELT C 321, 18.9.2014, lk 4.

3

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/194,

5. veebruar 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Ossau-Iraty (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1660/2003) (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Ossau-Iraty” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1660/2003) (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Ossau-Iraty” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Ossau-Iraty” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1107/96, 12. juuni 1996, geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1660/2003, 19. september 2003, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisas esineva nimetuse (Ossau-Iraty) spetsifikatsiooni (ELT L 234, 20.9.2003, lk 10).

3

(4)  ELT C 319, 17.9.2014, lk 23.

4

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/195,

5. veebruar 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Brocciu corse/Brocciu (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 828/2003) (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Brocciu corse”/„Brocciu” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 828/2003) (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Brocciu corse”/„Brocciu” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Brocciu corse”/„Brocciu” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1107/96, 12. juuni 1996, geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras (EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 828/2003, 14. mai 2003, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artiklis 17 sätestatud korras) lisas esineva 16 nimetuse spetsifikatsiooni (Danablu, Monti Iblei, Lesbos, Beaufort, Salers, Reblochon või Reblochon de Savoie, Laguiole, Mont d'Or või Vacherin du Haut-Doubs, Comté, Roquefort, Epoisses de Bourgogne, Brocciu corse või Brocciu, Sainte-Maure de Touraine, Ossau-Iraty, Dinde de Bresse, Huile essentielle de lavande de Haute-Provence) (ELT L 120, 15.5.2003, lk 3).

3

(4)  ELT C 316, 16.9.2014, lk 6.

4

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/196,

5. veebruar 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Toma Piemontese (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Toma Piemontese” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1263/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Toma Piemontese” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Toma Piemontese” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1263/96, 1. juuli 1996, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19).

2

(3)  ELT C 310, 12.9.2014, lk 4.

3

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/197,

5. veebruar 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Aglio Bianco Polesano (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1175/2009 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Aglio Bianco Polesano” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1175/2009 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Aglio Bianco Polesano” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Aglio Bianco Polesano” (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1175/2009, 30. november 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Aglio Bianco Polesano” (KPN)] (ELT L 314, 1.12.2009, lk 60).

2

(3)  ELT C 347, 3.10.2014, lk 18.

3

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/198,

6. veebruar 2015,

millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvalt määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas esitatud kannet Kanada kohta loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat osa, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4 ning artikli 9 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1, artikli 24 lõiget 2 ja artikli 25 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise suhtes ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud ladustamine transiidi ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise suhtes ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud ladustamine transiidi ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Kanada loetletud kolmanda riigina, mille kogu territooriumilt on lubatud asjaomaseid kaupu liitu importida või liidust läbi vedada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Kanada loetletud kolmanda riigina, mille kogu territooriumilt on lubatud asjaomaseid kaupu liitu importida või liidust läbi vedada.

| (4) | Liidu ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (4) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Kanadas aset leidva haiguspuhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Liidu ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (4) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Kanadas aset leidva haiguspuhangu korral.

| (5) | 4. detsembril 2014 kinnitas Kanada kõrge patogeensusega linnugripi alaliigi H5N2 esinemist oma territooriumil ja seega ei saa seda riiki enam kõnealusest haigusest vabaks pidada. Kanada veterinaarametid peatasid otsekohe liitu eksporditavatele kaubasaadetistele veterinaarsertifikaatide väljastamise. Samuti on Kanada rakendanud kõnealuse haiguse tõrjeks ja leviku piiramiseks hukkamispoliitikat. |
| --- | --- |

(5)

4. detsembril 2014 kinnitas Kanada kõrge patogeensusega linnugripi alaliigi H5N2 esinemist oma territooriumil ja seega ei saa seda riiki enam kõnealusest haigusest vabaks pidada. Kanada veterinaarametid peatasid otsekohe liitu eksporditavatele kaubasaadetistele veterinaarsertifikaatide väljastamise. Samuti on Kanada rakendanud kõnealuse haiguse tõrjeks ja leviku piiramiseks hukkamispoliitikat.

| (6) | Kanada esitas oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Hindamise alusel, liidu ja Kanada kokkuleppes sätestatud kohustuste ja Kanada esitatud tagatiste põhjal on asjakohane järeldada, et kauba liitu toomise piirangute kehtestamine üksnes piirkonnale, kus kõrge patogeensusega linnugrippi esineb ja mille suhtes Kanada veterinaarametid on praeguste haiguspuhangute tõttu piirangud kehtestanud, peaks olema piisav selleks, et hõlmata riske, mis on seotud kõnealuse kauba liitu toomisega. |
| --- | --- |

(6)

Kanada esitas oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Hindamise alusel, liidu ja Kanada kokkuleppes sätestatud kohustuste ja Kanada esitatud tagatiste põhjal on asjakohane järeldada, et kauba liitu toomise piirangute kehtestamine üksnes piirkonnale, kus kõrge patogeensusega linnugrippi esineb ja mille suhtes Kanada veterinaarametid on praeguste haiguspuhangute tõttu piirangud kehtestanud, peaks olema piisav selleks, et hõlmata riske, mis on seotud kõnealuse kauba liitu toomisega.

| (7) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

3

(4)  Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid ja mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 1999/201/EÜ (EÜT L 71, 18.3.1999, lk 3).

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Kanadat käsitlev kanne järgmisega:

| Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused | Eritingimused | Linnugripi seire staatus | Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus | Salmonella tõrje staatus (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | Lisatagatised | Lõppkuupäev (1) | Alguskuupäev (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6 A | 6 B | 7 | 8 | 9 |
| „CA — Kanada | CA-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| | CA-1 | Kogu Kanada riik, välja arvatud ala CA-2 | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | N | | | A | | S1, ST1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| CA-2 | Kanada ala, mille kirjelduses on märgitud „Esmane kontrollitsoon” ning mis on piiritletud järgmiselt:






  — | läänes — Vaikne ookean; |

Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Eritingimused

Linnugripi seire staatus

Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus

Salmonella tõrje staatus (7)

Näidis(ed)

Lisatagatised

Lõppkuupäev (1)

Alguskuupäev (2)

1

2

3

4

5

6

6 A

6 B

7

8

9

„CA — Kanada

CA-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

CA-1

Kogu Kanada riik, välja arvatud ala CA-2

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

N

A

S1, ST1

WGM

VIII

POU, RAT

N

CA-2

Kanada ala, mille kirjelduses on märgitud „Esmane kontrollitsoon” ning mis on piiritletud järgmiselt:

—

läänes — Vaikne ookean;

| — | lõunas — Ameerika Ühendriikide riigipiir; |
| --- | --- |

—

lõunas — Ameerika Ühendriikide riigipiir;

| — | põhjas — kiirtee nr 16; |
| --- | --- |

—

põhjas — kiirtee nr 16;

| — | idas — Briti Columbia provintsi ja Alberta provintsi vaheline piir. |
| --- | --- |

—

idas — Briti Columbia provintsi ja Alberta provintsi vaheline piir.

WGM

VIII

P2

4.12.2014”

POU, RAT

N

P2

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/199,

9. veebruar 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 344,2 |
| IL | 108,1 |
| MA | 78,1 |
| TR | 112,4 |
| ZZ | 160,7 |
| 0707 00 05 | JO | 217,9 |
| TR | 189,4 |
| ZZ | 203,7 |
| 0709 91 00 | EG | 85,3 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 93 10 | MA | 227,2 |
| TR | 241,2 |
| ZZ | 234,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,7 |
| IL | 69,1 |
| MA | 51,4 |
| TN | 54,9 |
| TR | 60,3 |
| ZZ | 56,3 |
| 0805 20 10 | IL | 143,6 |
| MA | 104,9 |
| ZZ | 124,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 77,5 |
| IL | 135,7 |
| JM | 115,2 |
| MA | 119,0 |
| TR | 81,3 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 50 10 | TR | 60,2 |
| ZZ | 60,2 |
| 0808 10 80 | BR | 65,5 |
| CL | 89,8 |
| MK | 22,6 |
| US | 169,6 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 30 90 | CL | 73,3 |
| CN | 93,4 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 86,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

344,2

IL

108,1

MA

78,1

TR

112,4

ZZ

160,7

0707 00 05

JO

217,9

TR

189,4

ZZ

203,7

0709 91 00

EG

85,3

ZZ

85,3

0709 93 10

MA

227,2

TR

241,2

ZZ

234,2

0805 10 20

EG

45,7

IL

69,1

MA

51,4

TN

54,9

TR

60,3

ZZ

56,3

0805 20 10

IL

143,6

MA

104,9

ZZ

124,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

77,5

IL

135,7

JM

115,2

MA

119,0

TR

81,3

ZZ

105,7

0805 50 10

TR

60,2

ZZ

60,2

0808 10 80

BR

65,5

CL

89,8

MK

22,6

US

169,6

ZZ

87,0

0808 30 90

CL

73,3

CN

93,4

ZA

93,1

ZZ

86,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/15

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/200,

26. jaanuar 2015,

millega muudetakse Sri Lanka osas rakendusotsust 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artiklit 33,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR) kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaks määratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste kolmandate riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste kolmandate riikide nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 VI peatükis on sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellise riigina kindlaks määratud kolmandatele riikidele suunatud demaršide, selliste kolmandate riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, selliste kolmandate riikide nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete menetlus.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 32 teavitas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsusega (2) kaheksat riiki sellest, et nad võidakse kindlaks määrata riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 32 teavitas komisjon 15. novembri 2012. aasta otsusega (2) kaheksat riiki sellest, et nad võidakse kindlaks määrata riigina, keda komisjon käsitab koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (4) | Komisjon esitas 15. novembri 2012. aasta otsuses sellise kindlaksmääramise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon esitas 15. novembri 2012. aasta otsuses sellise kindlaksmääramise aluseks olevad olulised faktid ja kaalutlused.

| (5) | Samuti teatas komisjon 15. novembril 2012 neile kaheksale riigile eraldi kirjades, et peab võimalikuks nende riikide kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(5)

Samuti teatas komisjon 15. novembril 2012 neile kaheksale riigile eraldi kirjades, et peab võimalikuks nende riikide kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (6) | Kõnealustes kirjades märkis komisjon, et selleks, et neid riike ei määrataks kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja neid ei soovitataks kanda selliste riikide nimekirja vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklitele 31 ja 33, kutsutakse neid üles koostama tihedas koostöös komisjoniga tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puudujääkide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealustes kirjades märkis komisjon, et selleks, et neid riike ei määrataks kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina ja neid ei soovitataks kanda selliste riikide nimekirja vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklitele 31 ja 33, kutsutakse neid üles koostama tihedas koostöös komisjoniga tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puudujääkide kõrvaldamiseks.

| (7) | Komisjon kutsus kaheksat asjaomast riiki üles i) võtma kõik vajalikud meetmed komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamiseks; ii) hindama komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamist ning iii) saatma komisjonile iga kuue kuu järel üksikasjalikud aruanded, milles on hinnatud kõigi meetmete rakendamist muu hulgas selle poolest, kui tõhusalt nad aitavad igaüks eraldi ja/või kõik koos tagada kõigile nõuetele vastava kalanduskontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon kutsus kaheksat asjaomast riiki üles i) võtma kõik vajalikud meetmed komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamiseks; ii) hindama komisjoni soovitatud tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamist ning iii) saatma komisjonile iga kuue kuu järel üksikasjalikud aruanded, milles on hinnatud kõigi meetmete rakendamist muu hulgas selle poolest, kui tõhusalt nad aitavad igaüks eraldi ja/või kõik koos tagada kõigile nõuetele vastava kalanduskontrollisüsteemi.

| (8) | Asjaomasele kaheksale riigile anti võimalus kirjalikult reageerida 15. novembri 2012. aasta otsuses sõnaselgelt väljendatud probleemidele ja muule asjakohasele teabele ning esitada tõendid, et lükata ümber kõnealuses otsuses esitatud faktid või neid täiendada või võtta vajaduse korral vastu tegevuskava olukorra heastamiseks ja vastavad meetmed. Nimetatud kaheksale riigile tagati õigus küsida ja esitada lisateavet. |
| --- | --- |

(8)

Asjaomasele kaheksale riigile anti võimalus kirjalikult reageerida 15. novembri 2012. aasta otsuses sõnaselgelt väljendatud probleemidele ja muule asjakohasele teabele ning esitada tõendid, et lükata ümber kõnealuses otsuses esitatud faktid või neid täiendada või võtta vajaduse korral vastu tegevuskava olukorra heastamiseks ja vastavad meetmed. Nimetatud kaheksale riigile tagati õigus küsida ja esitada lisateavet.

| (9) | Komisjon alustas 15. novembril 2012 asjaomase kaheksa riigiga dialoogi ja märkis, et tema arvates piisab põhimõtteliselt kuuekuusest ajavahemikust kokkuleppele jõudmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon alustas 15. novembril 2012 asjaomase kaheksa riigiga dialoogi ja märkis, et tema arvates piisab põhimõtteliselt kuuekuusest ajavahemikust kokkuleppele jõudmiseks.

| (10) | Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel kõnealuselt kaheksalt riigilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse. Neid kaheksat riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel kõnealuselt kaheksalt riigilt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse. Neid kaheksat riiki hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis.

| (11) | 24. märtsil 2014 võeti vastu nõukogu rakendusotsus 2014/170/EL (3). 15. novembri 2012. aasta otsuses käsitletud kaheksast riigist kolm kanti koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, sest vaatamata mõningate meetmete võtmisele ei täitnud nad ikka veel rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta lipu- või rannikuäärse riigina meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(11)

24. märtsil 2014 võeti vastu nõukogu rakendusotsus 2014/170/EL (3). 15. novembri 2012. aasta otsuses käsitletud kaheksast riigist kolm kanti koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, sest vaatamata mõningate meetmete võtmisele ei täitnud nad ikka veel rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta lipu- või rannikuäärse riigina meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (12) | Komisjon määras rakendusotsusega 2014/715/EL (4) Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi („Sri Lanka”) kindlaks ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. Komisjon esitas kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1005/2008 põhjused, mille tõttu ta leidis, et Sri Lanka ei täida lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon määras rakendusotsusega 2014/715/EL (4) Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi („Sri Lanka”) kindlaks ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. Komisjon esitas kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1005/2008 põhjused, mille tõttu ta leidis, et Sri Lanka ei täida lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigina talle rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (13) | Käesolev otsus, millega kantakse Sri Lanka ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, tuleks seega vastu võtta määruse (EÜ) nr 1005/2008 rakendamise raames lähtuvalt uurimisest ja dialoogist, mis on toimunud kooskõlas nimetatud määruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Käesolev otsus põhineb kõnealusel uurimisel ja dialoogil, sh toimunud kirjavahetusel ja kohtumistel, samuti 15. novembri 2012. aasta otsusel ja rakendusotsusel 2014/715/EL. Nimetatud kirjavahetuse ja kohtumiste ning õigusaktide põhjus on sama, mis käesoleval otsusel. Käesolev otsus, millega kantakse Sri Lanka ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, peaks kaasa tooma määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 38 sätestatud tagajärjed. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus, millega kantakse Sri Lanka ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, tuleks seega vastu võtta määruse (EÜ) nr 1005/2008 rakendamise raames lähtuvalt uurimisest ja dialoogist, mis on toimunud kooskõlas nimetatud määruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. Käesolev otsus põhineb kõnealusel uurimisel ja dialoogil, sh toimunud kirjavahetusel ja kohtumistel, samuti 15. novembri 2012. aasta otsusel ja rakendusotsusel 2014/715/EL. Nimetatud kirjavahetuse ja kohtumiste ning õigusaktide põhjus on sama, mis käesoleval otsusel. Käesolev otsus, millega kantakse Sri Lanka ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, peaks kaasa tooma määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 38 sätestatud tagajärjed.

| (14) | Kui võetakse vastu käesolev otsus Sri Lanka kandmise kohta koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 33, ei ole rakendusotsus 2014/715/EL, millega Sri Lanka määrati kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina, enam asjakohane. |
| --- | --- |

(14)

Kui võetakse vastu käesolev otsus Sri Lanka kandmise kohta koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 33, ei ole rakendusotsus 2014/715/EL, millega Sri Lanka määrati kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina, enam asjakohane.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 34 lõike 1 kohaselt teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse kustutada kolmas riik koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast, kui asjaomane riik tõendab, et tema nimekirja kandmise tinginud olukord on lahendatud. Nimekirjast kustutamise otsuse tegemisel võetakse arvesse ka seda, kas asjaomased kindlaks määratud kolmandad riigid on võtnud konkreetseid meetmeid, millega suudetakse saavutada olukorra püsiv paranemine. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 34 lõike 1 kohaselt teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse kustutada kolmas riik koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast, kui asjaomane riik tõendab, et tema nimekirja kandmise tinginud olukord on lahendatud. Nimekirjast kustutamise otsuse tegemisel võetakse arvesse ka seda, kas asjaomased kindlaks määratud kolmandad riigid on võtnud konkreetseid meetmeid, millega suudetakse saavutada olukorra püsiv paranemine.

2.   SRI LANKA SUHTES KOHALDATUD MENETLUS

| (16) | Komisjon teatas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 32 kohaselt Sri Lankale 15. novembri 2012. aasta otsusega, et ta peab võimalikuks Sri Lanka kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina, ning kutsus Sri Lankat üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puudujääkide kõrvaldamiseks. Sri Lanka esitas 2012. aasta detsembrist 2014. aasta juunini oma seisukohad kirjalikult ja kohtus komisjoniga asjakohaste punktide arutamiseks. Komisjon esitas Sri Lankale kirjalikult asjakohase teabe. Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Sri Lankalt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning Sri Lankat hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. Komisjon leidis, et Sri Lanka ei ole 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudujääke piisavalt kõrvaldanud. Lisaks järeldas komisjon, et tegevuskavas soovitatud meetmeid ei ole täielikult rakendatud. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon teatas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 32 kohaselt Sri Lankale 15. novembri 2012. aasta otsusega, et ta peab võimalikuks Sri Lanka kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina, ning kutsus Sri Lankat üles kehtestama tihedas koostöös komisjoni talitustega tegevuskava 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud puudujääkide kõrvaldamiseks. Sri Lanka esitas 2012. aasta detsembrist 2014. aasta juunini oma seisukohad kirjalikult ja kohtus komisjoniga asjakohaste punktide arutamiseks. Komisjon esitas Sri Lankale kirjalikult asjakohase teabe. Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. 15. novembri 2012. aasta otsuse tulemusel Sri Lankalt saadud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti arvesse ning Sri Lankat hoiti komisjoni kaalutlustega suuliselt või kirjalikult kursis. Komisjon leidis, et Sri Lanka ei ole 15. novembri 2012. aasta otsuses kirjeldatud probleeme ja puudujääke piisavalt kõrvaldanud. Lisaks järeldas komisjon, et tegevuskavas soovitatud meetmeid ei ole täielikult rakendatud.

3.   SRI LANKA KINDLAKSMÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVA KOLMANDA RIIGINA

| (17) | Komisjon analüüsis 15. novembri 2012. aasta otsuses Sri Lanka ülesandeid ja hindas, kuidas Sri Lanka täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon analüüsis 15. novembri 2012. aasta otsuses Sri Lanka ülesandeid ja hindas, kuidas Sri Lanka täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, rannikuäärse või tururiigi kohustusi. Kõnealusel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

| (18) | Komisjon hindas kohustuste täitmist Sri Lanka poolt, võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Sri Lankalt saadud asjakohast teavet, soovitatud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon hindas kohustuste täitmist Sri Lanka poolt, võttes arvesse 15. novembri 2012. aasta otsuses esitatud järeldusi, Sri Lankalt saadud asjakohast teavet, soovitatud tegevuskava ning olukorra heastamiseks võetud meetmeid.

| (19) | Peamised puudujäägid, mille komisjon soovitatud tegevuskavas kindlaks oli määranud, olid seotud mitme puudusega rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel, eelkõige suutmatusega võtta vastu piisav õigusraamistik, piisava ja tõhusa seiresüsteemi, vaatluskava ja heidutava karistussüsteemi puudumisega ning püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega nõuetele mittevastavalt. Muud kindlakstehtud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide ning rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus. |
| --- | --- |

(19)

Peamised puudujäägid, mille komisjon soovitatud tegevuskavas kindlaks oli määranud, olid seotud mitme puudusega rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste täitmisel, eelkõige suutmatusega võtta vastu piisav õigusraamistik, piisava ja tõhusa seiresüsteemi, vaatluskava ja heidutava karistussüsteemi puudumisega ning püügisertifitseerimissüsteemi rakendamisega nõuetele mittevastavalt. Muud kindlakstehtud puudused on üldisemalt seotud rahvusvaheliste kohustuste, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide soovituste ja resolutsioonide ning rahvusvahelise õiguse kohaste laeva registreerimise tingimuste täitmisega. Samuti leiti, et ei järgita asjakohaste organite, nagu ÜRO ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava soovitusi ja resolutsioone. Mittesiduvate soovituste ja resolutsioonide järgimata jätmist on siiski arvesse võetud vaid toetavate tõenditena ja see ei ole koostööd mittetegeva riigina kindlaksmääramise alus.

| (20) | Komisjon määras rakendusotsusega 2014/715/EL Sri Lanka kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon määras rakendusotsusega 2014/715/EL Sri Lanka kindlaks koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008.

| (21) | Sri Lankas kui arenguriigis esineda võivate piirangute kohta on märgitud, et Sri Lanka üldine arengutase ei piira Sri Lanka kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(21)

Sri Lankas kui arenguriigis esineda võivate piirangute kohta on märgitud, et Sri Lanka üldine arengutase ei piira Sri Lanka kalanduse arengut ega üldist tulemuslikkust.

| (22) | 15. novembri 2012. aasta otsust ja rakendusotsust 2014/715/EL ning komisjoni poolt Sri Lankaga peetud dialoogi ja selle tulemusi arvesse võttes võib järeldada, et Sri Lanka poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklite 94, 117 ja 118 ning ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe artiklite 18, 19 ja 20 täitmiseks. |
| --- | --- |

(22)

15. novembri 2012. aasta otsust ja rakendusotsust 2014/715/EL ning komisjoni poolt Sri Lankaga peetud dialoogi ja selle tulemusi arvesse võttes võib järeldada, et Sri Lanka poolt lipuriigi kohustuste täitmiseks võetud meetmed ei ole piisavad ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklite 94, 117 ja 118 ning ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe artiklite 18, 19 ja 20 täitmiseks.

| (23) | Seega ei ole Sri Lanka lipuriigina täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Seega ei ole Sri Lanka lipuriigina täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

4.   KOOSTÖÖD MITTETEGEVATE KOLMANDATE RIIKIDE NIMEKIRJA KEHTESTAMINE

| (24) | Sri Lanka kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks see riik kanda kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 33 koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, mis kehtestati rakendusotsusega 2014/170/EL, mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega 2014/914/EL (5). Rakendusotsust 2014/170/EL tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(24)

Sri Lanka kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks see riik kanda kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 33 koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja, mis kehtestati rakendusotsusega 2014/170/EL, mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega 2014/914/EL (5). Rakendusotsust 2014/170/EL tuleks seega vastavalt muuta.

| (25) | Meetmed, mida tuleks võtta Sri Lanka suhtes, on loetletud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 38. Impordikeeld hõlmab kõiki määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 2 lõikes 8 määratletud kalavarusid ja -liike, sest koostööd mittetegeva kolmanda riigina kindlaks määramise põhjus ei ole see, et puuduvad teatavat varu või liiki mõjutava ETR-kalapüügiga seotud asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(25)

Meetmed, mida tuleks võtta Sri Lanka suhtes, on loetletud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 38. Impordikeeld hõlmab kõiki määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 2 lõikes 8 määratletud kalavarusid ja -liike, sest koostööd mittetegeva kolmanda riigina kindlaks määramise põhjus ei ole see, et puuduvad teatavat varu või liiki mõjutava ETR-kalapüügiga seotud asjakohased meetmed.

| (26) | Märgitakse, et muu hulgas kahandab ETR-kalapüük kalavarusid, hävitab mereelupaiku, õõnestab mereressursside kaitset ja säästvat kasutamist, moondab konkurentsi, ohustab toiduga kindlustatust, asetab ausad kalurid ebaõiglasesse olukorda ja nõrgendab rannikuasumeid. ETR-kalapüügiga seotud probleemide ulatust arvestades peab liit vajalikuks võtta kiiresti meetmeid Sri Lanka kui koostööd mittetegeva kolmanda riigi suhtes. Eelnevat arvestades peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(26)

Märgitakse, et muu hulgas kahandab ETR-kalapüük kalavarusid, hävitab mereelupaiku, õõnestab mereressursside kaitset ja säästvat kasutamist, moondab konkurentsi, ohustab toiduga kindlustatust, asetab ausad kalurid ebaõiglasesse olukorda ja nõrgendab rannikuasumeid. ETR-kalapüügiga seotud probleemide ulatust arvestades peab liit vajalikuks võtta kiiresti meetmeid Sri Lanka kui koostööd mittetegeva kolmanda riigi suhtes. Eelnevat arvestades peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (27) | Kui Sri Lanka tõendab, et tema nimekirja kandmise tinginud olukord on lahendatud, teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse kustutada Sri Lanka koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 34 lõikega 1. Nimekirjast kustutamise otsuse tegemisel tuleks võtta arvesse ka seda, kas Sri Lanka on võtnud konkreetseid meetmeid, millega suudetakse saavutada olukorra püsiv paranemine, |
| --- | --- |

(27)

Kui Sri Lanka tõendab, et tema nimekirja kandmise tinginud olukord on lahendatud, teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse kustutada Sri Lanka koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirjast kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 34 lõikega 1. Nimekirjast kustutamise otsuse tegemisel tuleks võtta arvesse ka seda, kas Sri Lanka on võtnud konkreetseid meetmeid, millega suudetakse saavutada olukorra püsiv paranemine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik kantakse rakendusotsuse 2014/170/EL lisasse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. jaanuar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. DŪKLAVS

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsus, millega teatatakse kolmandatest riikidest, kelle puhul komisjon leiab, et vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, võidakse see riik liigitada koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks (ELT C 354, 17.11.2012, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 24. märtsi 2014. aasta rakendusotsus 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 91, 27.3.2014, lk 43).

3

(4)  Komisjoni 14. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/715/EL, millega määratakse kindlaks üks kolmas riik, keda komisjon peab koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 297, 15.10.2014, lk 13).

4

(5)  Nõukogu 15. detsembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/914/EL, millega muudetakse Belize'i osas rakendusotsust 2014/170/EL, millega kehtestatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekiri vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 360, 17.12.2014, lk 53).

5

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/19

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/201,

27. jaanuar 2015,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu alusel moodustatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees, tolli allkomitees ning geograafiliste tähiste allkomitees seoses sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee, tolli allkomitee ning geograafiliste tähiste allkomitee otsustega oma kodukorra vastuvõtmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (1) (edaspidi „leping”) artiklis 431 on sätestatud lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (1) (edaspidi „leping”) artiklis 431 on sätestatud lepingu teatavate osade ajutine kohaldamine.

| (2) | Nõukogu otsuse 2014/494/EL (2) artiklis 3 on loetletud lepingu sätted, mida kohaldatakse ajutiselt; sealhulgas sätted sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee, tolli allkomitee ja geograafiliste tähiste allkomitee loomise ja toimimise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2014/494/EL (2) artiklis 3 on loetletud lepingu sätted, mida kohaldatakse ajutiselt; sealhulgas sätted sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee, tolli allkomitee ja geograafiliste tähiste allkomitee loomise ja toimimise kohta.

| (3) | Lepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt võtab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee oma kodukorra vastu esimesel koosolekul. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt võtab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee oma kodukorra vastu esimesel koosolekul.

| (4) | Lepingu artikli 74 lõike 3 punkti e kohaselt võtab tolli allkomitee vastu oma kodukorra. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 74 lõike 3 punkti e kohaselt võtab tolli allkomitee vastu oma kodukorra.

| (5) | Lepingu artikli 179 lõike 2 kohaselt võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu oma kodukorra. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artikli 179 lõike 2 kohaselt võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu oma kodukorra.

| (6) | Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht nendes allkomiteedes vastu võetava kodukorra suhtes, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht nendes allkomiteedes vastu võetava kodukorra suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel lepingu artikliga 65 moodustatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees nimetatud allkomitee kodukorra vastuvõtmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud allkomitee otsuse eelnõul.

2.   Liidu esindajad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitees võivad nõustuda väiksemate tehniliste muudatuste tegemisega otsuse eelnõus, ilma et selleks oleks vaja nõukogu täiendavat otsust.

Artikkel 2

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel lepingu artikliga 74 moodustatud tolli allkomitees nimetatud allkomitee kodukorra vastuvõtmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud allkomitee otsuse eelnõul.

2.   Liidu esindajad tolli allkomitees võivad nõustuda väiksemate tehniliste muudatuste tegemisega otsuse eelnõus, ilma et selleks oleks vaja nõukogu täiendavat otsust.

Artikkel 3

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel lepingu artikliga 179 moodustatud geograafiliste tähiste allkomitees nimetatud allkomitee kodukorra vastuvõtmise suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud allkomitee otsuse eelnõul.

2.   Liidu esindajad geograafiliste tähiste allkomitees võivad nõustuda väiksemate tehniliste muudatuste tegemisega otsuse eelnõus, ilma et selleks oleks vaja nõukogu täiendavat otsust.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 27. jaanuar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. REIRS

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

(2)  Nõukogu 16. juuni 2014. aasta otsus 2014/494/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 261, 30.8.2014, lk 1).

2

---

EELNÕU

ELI JA GRUUSIA SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMETE ALLKOMITEE OTSUS nr 1/2015,

... 2015,

millega võetakse vastu nimetatud allkomitee kodukord

ELi JA GRUUSIA SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMETE ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1) (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 65,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artikli 431 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artikli 431 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| (2) | Lepingu artikli 65 lõike 2 kohaselt arutab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kõiki küsimusi, mis on seotud lepingu IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) 4. peatüki („Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed”) rakendamisega. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 65 lõike 2 kohaselt arutab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kõiki küsimusi, mis on seotud lepingu IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) 4. peatüki („Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed”) rakendamisega.

| (3) | Lepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt võtab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee vastu oma kodukorra, |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt võtab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee vastu oma kodukorra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kodukord, mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

...,

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

LISA

ELi-Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kodukord

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 65 lõike 1 kohaselt moodustatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee abistab lepingu artikli 408 lõikes 4 („kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee”) sätestatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

2.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee täidab lepingu artikli 65 lõikes 2 sätestatud ülesandeid kooskõlas IV jaotise 4. peatüki eesmärkidega, mis on loetletud lepingu artiklis 50.

3.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteesse kuuluvad Euroopa Komisjoni ja Gruusia esindajad, kes vastutavad sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste eest.

4.   Euroopa Komisjoni või Gruusia esindaja, kes vastutab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega seotud küsimuste eest, tegutseb vastavalt artiklile 2 eesistujana.

5.   Kodukorras nimetatud lepinguosalised määratletakse vastavalt lepingu artiklile 428.

Artikkel 2

Eesistuja

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi lepinguosalised. Esimene ametiaeg algab assotsiatsiooninõukogu esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 3

Koosolekud

1.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, tuleb sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kokku kolme kuu jooksul pärast lepingu jõustumist ning seejärel ühe lepinguosalise taotluse korral või vähemalt kord aastas.

2.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval ja kohas. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, saadab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistuja allkomitee liikmetele koosolekukutse hiljemalt 28 kalendripäeva enne koosoleku algust.

3.   Võimaluse korral kutsutakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee korraline koosolek kokku aegsasti enne kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee korralist koosolekut.

4.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekuid võib pidada mis tahes kokkulepitud tehnoloogiliste vahendite abil, näiteks video- või audiokonverentsina.

5.   Koosolekute vahelisel ajal võib sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee käsitleda küsimusi kirja teel.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut teavitatakse lepinguosalisi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretariaadi kaudu mõlema koosolekul osaleva delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

Artikkel 5

Sekretariaat

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretäridena tegutsevad ühiselt Euroopa Komisjoni ametnik ja Gruusia ametnik, kes täidavad sekretäri ülesandeid ühiselt vastastikuse usalduse ja koostöö vaimus.

2.   Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretariaati teavitatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kõigist otsustest, arvamustest, soovitustest, aruannetest ja muudest kokkulepitud meetmetest.

Artikkel 6

Kirjavahetus

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele adresseeritud kirjavahetus suunatakse ühe või teise lepinguosalise sekretärile, kes omakorda teavitab teist sekretäri.

2.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretariaat tagab, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele adresseeritud kirjavahetus edastatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistujale ja saadetakse asjakohasel juhul edasi nagu artiklis 7 osutatud dokumendid.

3.   Eesistuja kirjad saadab lepinguosalistele eesistuja nimel sekretariaat. Asjakohasel juhul saadetakse kõnealune kirjavahetus edasi vastavalt artiklile 7.

Artikkel 7

Dokumendid

1.   Dokumente saadavad edasi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretärid.

2.   Lepinguosaline edastab oma dokumendid oma sekretärile. Sekretär edastab kõnealused dokumendid teise lepinguosalise sekretärile.

3.   Liidu sekretär saadab dokumendid edasi liidu asjaomastele esindajatele ning edastab sellise kirjavahetuse koopia süstemaatiliselt Gruusia sekretärile ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretäridele.

4.   Gruusia sekretär saadab dokumendid edasi Gruusia asjaomastele esindajatele ning edastab sellise kirjavahetuse koopia süstemaatiliselt liidu sekretärile ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretäridele.

5.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretärid täidavad lepingu artiklis 58 sätestatud teabevahetuse kontaktpunkti ülesandeid.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

Kui lepinguosalised ei ole teisiti otsustanud, ei ole sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekud avalikud. Kui lepinguosaline esitab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

Artikkel 9

Koosolekute päevakord

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretariaat koostab artikli 10 kohaselt lepinguosaliste ettepanekute põhjal iga koosoleku jaoks esialgse päevakorra ning operatiivjärelduste kavandi. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on sekretariaat ühelt lepinguosaliselt saanud hiljemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva.

2.   Esialgne päevakord koos asjaomaste dokumentidega saadetakse artikli 7 kohaselt edasi hiljemalt 15 kalendripäeva enne koosoleku algust.

3.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee kinnitab päevakorra iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

4.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistuja võib teise lepinguosalise nõusolekul kutsuda sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekutele lepinguosaliste muude asutuste esindajaid või valdkonna sõltumatuid eksperte esitama teavet konkreetse teema kohta. Lepinguosalised tagavad, et kõnealused vaatlejad või eksperdid järgivad konfidentsiaalsusnõudeid.

5.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistuja võib pärast lepinguosalistega konsulteerimist lühendada lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 10

Protokollid ja operatiivjäreldused

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretärid koostavad ühiselt iga koosoleku protokolli kavandi.

2.   Üldjuhul märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| a) | koosolekul osalejate, neid saatvate ametnike ja kõigi koosolekul osalevate vaatlejate ja ekspertide nimed; |
| --- | --- |

a)

koosolekul osalejate, neid saatvate ametnike ja kõigi koosolekul osalevate vaatlejate ja ekspertide nimed;

| b) | sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele esitatud dokumendid; |
| --- | --- |

b)

sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele esitatud dokumendid;

| c) | seisukohad, mille sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee on palunud protokolli kanda ning |
| --- | --- |

c)

seisukohad, mille sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee on palunud protokolli kanda ning

| d) | koosolekul tehtud operatiivjäreldused vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

d)

koosolekul tehtud operatiivjäreldused vastavalt lõikele 4.

3.   Protokolli kavand esitatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele heakskiitmiseks. See kiidetakse heaks 28 päeva jooksul pärast sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee iga koosolekut. Kõigile artiklis 7 osutatud adressaatidele saadetakse protokolli koopia.

4.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistujaks oleva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretär koostab iga koosoleku operatiivjärelduste kavandi ja saadab selle lepinguosalistele koos päevakorraga edasi hiljemalt 15 päeva enne järgmist koosolekut. Kui lepinguosalised ei ole teisiti kokku leppinud, ajakohastatakse kõnealust kavandit koosoleku edenedes, ja koosoleku lõppedes võtab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee vastu operatiivjäreldused, milles kajastuvad lepinguosaliste kokku lepitud järelmeetmed. Pärast heakskiitmist lisatakse operatiivjäreldused protokollile ning nende rakendamine vaadatakse läbi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee järgmistel koosolekutel. Selleks võtab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee vastu vormi, mis võimaldab siduda iga tegevuse konkreetse tähtajaga.

Artikkel 11

Otsused ja soovitused

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteel on lepingu artikli 65 kohaselt õigus võtta vastu otsuseid, arvamusi, soovitusi, aruandeid ja ühismeetmeid. Lepinguosalised võtavad need otsused, arvamused, soovitused, aruanded ja ühismeetmed vastu konsensuse alusel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist. Otsused on siduvad lepinguosalistele, kes peavad võtma vajalikke meetmeid nende rakendamiseks.

2.   Igale otsusele, arvamusele, soovitusele ja aruandele kirjutab alla sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistuja ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretärid kinnitavad need. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kirjutab eesistuja kõnealustele dokumentidele alla selle koosoleku ajal, kus asjaomane otsus, arvamus, soovitus või aruanne vastu võeti.

3.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võib vastu võtta otsuseid, anda soovitusi ja kiita heaks arvamusi või aruandeid kirjaliku menetluse teel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb nende sekretäride ametlikust teadete vahetamisest, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Sel eesmärgil edastatakse ettepaneku tekst artikli 7 kohaselt ning antakse tähtajaks vähemalt 21 kalendripäeva, mille jooksul tuleb teatavaks teha kõik reservatsioonid või muudatusettepanekud. Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib eesistuja lühendada kõnealust tähtaega, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. Kui teksti suhtes on kokku lepitud, kirjutab eesistuja otsusele, arvamusele, soovitusele või aruandele alla ja sekretärid kinnitavad need.

4.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee aktide pealkirjaks on vastavalt „otsus”, „arvamus”, „soovitus” või „aruanne”. Iga otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti.

5.   Otsused, arvamused, soovitused ja aruanded saadetakse edasi lepinguosalistele.

6.   Iga lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee otsused, arvamused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 12

Aruanded

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee annab oma tegevusest ning allkomitee loodud tehniliste töörühmade ja ajutiste töörühmade tegevusest aru kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele. Aruanne esitatakse hiljemalt 25 kalendripäeva enne kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee aastakoosolekut.

Artikkel 13

Keeled

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee ametlikud keeled on inglise ja gruusia keel.

2.   Kui ei ole otsustatud teisiti, võtab sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee oma arutelude aluseks nimetatud keeltes koostatud dokumendid.

Artikkel 14

Kulud

1.   Lepinguosalised kannavad ise kõik sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3.   Kulud, mis on seotud koosolekute suulise ning dokumentide kirjaliku tõlkega inglise ja gruusia keelde või keelest, nagu on osutatud artikli 13 lõikes 1, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

Suulise ja kirjaliku tõlke kulud muudesse keeltesse või muudest keeltest kannab otseselt seda nõudev lepinguosaline.

Artikkel 15

Kodukorra muutmine

Kodukorda võib muuta sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee otsusega vastavalt lepingu artikli 65 lõikele 5.

Artikkel 16

Tehnilised töörühmad ja ajutised töörühmad

1.   Sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee võib kooskõlas lepingu artikli 65 lõikega 6 tehtud otsusega luua asjakohasel juhul tehnilisi töörühmi ja ajutisi töörühmi, sealhulgas teaduslikke rühmi ja eksperdirühmi.

2.   Ajutiste töörühmade koosseis ei pruugi piirduda lepinguosaliste esindajatega. Lepinguosalised tagavad, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee loodud töörühmade liikmed järgivad asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.

3.   Kui lepinguosalised ei ole otsustanud teisiti, töötavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee loodud töörühmad allkomitee alluvuses ja annavad talle aru.

4.   Töörühmade koosolekud võivad toimuda vastavalt vajadusele ning neid võib korraldada kas tavakoosolekuna või video- või audiokonverentsina.

5.   Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee sekretariaadile saadetakse töörühmade tegevusega seotud kogu kirjavahetuse, kõigi dokumentide ja teadaannete koopia.

6.   Töörühmadel on õigus esitada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele kirjalikke soovitusi. Soovitused võetakse vastu konsensuse alusel ning esitatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee eesistujale, kes edastab need vastavalt artiklile 7.

7.   Kui käesolevas artiklis ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse käesolevat kodukorda mutatis mutandis kõigi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee loodud tehniliste töörühmade ja ajutiste töörühmade suhtes. Viiteid kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele käsitatakse viidetena sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomiteele.

---

EELNÕU

ELi-GRUUSIA TOLLI ALLKOMITEE OTSUS nr 1/2015,

... 2015,

millega võetakse vastu nimetatud allkomitee kodukord

ELi-GRUUSIA TOLLI ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1) (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 74,

ning arvestades järgmist:

| 1) | Lepingu artikli 431 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

1)

Lepingu artikli 431 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| 2) | Lepingu artikli 74 kohaselt jälgib tolli allkomitee lepingu IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) 5. peatüki („Toll ja kaubanduse soodustamine”) rakendamist ja haldamist. |
| --- | --- |

2)

Lepingu artikli 74 kohaselt jälgib tolli allkomitee lepingu IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused”) 5. peatüki („Toll ja kaubanduse soodustamine”) rakendamist ja haldamist.

| 3) | Lepingu artikli 74 lõike 3 punkti e kohaselt võtab tolli allkomitee vastu oma kodukorra, |
| --- | --- |

3)

Lepingu artikli 74 lõike 3 punkti e kohaselt võtab tolli allkomitee vastu oma kodukorra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu tolli allkomitee kodukord, mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

...,

Tolli allkomitee nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

LISA

ELi-Gruusia tolli allkomitee kodukord

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 74 lõike 1 kohaselt moodustatud tolli allkomitee täidab oma ülesandeid vastavalt lepingu artikli 74 lõigetele 2 ja 3.

2.   Tolli allkomiteesse kuuluvad Euroopa Komisjoni ja Gruusia esindajad, kes vastutavad tolli ja tolliküsimuste eest.

3.   Euroopa Komisjoni või Gruusia esindaja, kes vastutab tolli ja tolliküsimuste eest, tegutseb vastavalt artiklile 2 eesistujana.

4.   Kodukorras nimetatud lepinguosalised määratakse vastavalt lepingu artiklile 428.

Artikkel 2

Eesistuja

Tolli allkomitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi lepinguosalised. Esimene ametiaeg algab assotsiatsiooninõukogu esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 3

Koosolekud

1.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, tuleb tolli allkomitee kokku kord aastas või ühe lepinguosalise taotluse korral.

2.   Tolli allkomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval ja kohas. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, saadab tolli allkomitee eesistuja allkomitee liikmetele koosolekukutse hiljemalt 28 kalendripäeva enne koosoleku algust.

3.   Tolli allkomitee koosolekuid võib pidada mis tahes kokkulepitud tehnoloogiliste vahendite abil, näiteks video- või audiokonverentsina.

4.   Koosolekute vahelisel ajal võib tolli allkomitee käsitleda küsimusi kirja teel.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut teavitatakse lepinguosalisi tolli allkomitee sekretariaadi kaudu mõlema koosolekul osaleva delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

Artikkel 5

Sekretariaat

1.   Tolli allkomitee sekretäridena tegutsevad ühiselt Euroopa Komisjoni ametnik ja Gruusia ametnik, kes vastutavad tolli ja tolliküsimuste eest ning nad täidavad sekretäri ülesandeid ühiselt vastastikuse usalduse ja koostöö vaimus.

2.   Lepingu artikli 408 lõikes 4 sätestatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee („kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee”) sekretariaati teavitatakse tolli allkomitee kõigist otsustest, arvamustest, soovitustest, aruannetest ja muudest kokkulepitud meetmetest.

Artikkel 6

Kirjavahetus

1.   Tolli allkomiteele adresseeritud kirjavahetus suunatakse ühe või teise lepinguosalise sekretärile, kes omakorda teavitab teist sekretäri.

2.   Tolli allkomitee sekretariaat tagab, et tolli allkomiteele adresseeritud kirjavahetus edastatakse tolli allkomitee eesistujale ja saadetakse asjakohasel juhul edasi nagu artiklis 7 osutatud dokumendid.

3.   Eesistuja kirjad saadab lepinguosalistele eesistuja nimel sekretariaat. Asjakohasel juhul saadetakse kõnealune kirjavahetus edasi vastavalt artiklile 7.

Artikkel 7

Dokumendid

1.   Dokumente saadavad edasi tolli allkomitee sekretärid.

2.   Lepinguosaline edastab oma dokumendid oma sekretärile. Sekretär edastab kõnealused dokumendid teise lepinguosalise sekretärile.

3.   Liidu sekretär saadab dokumendid edasi liidu asjaomastele esindajatele ning edastab koopia sellisest kirjavahetusest süstemaatiliselt Gruusia sekretärile. Liidu sekretär saadab lõplike dokumentide koopiad kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretäridele.

4.   Gruusia sekretär saadab dokumendid edasi Gruusia asjaomastele esindajatele ning edastab sellise kirjavahetuse koopia süstemaatiliselt liidu sekretärile. Gruusia sekretär saadab lõplike dokumentide koopia kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretäridele.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

Kui lepinguosalised ei ole teisiti otsustanud, ei ole tolli allkomitee koosolekud avalikud. Kui lepinguosaline esitab tolli allkomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

Artikkel 9

Koosolekute päevakord

1.   Tolli allkomitee sekretariaat koostab lepinguosaliste ettepanekute põhjal iga koosoleku jaoks esialgse päevakorra. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on sekretariaat ühelt lepinguosaliselt saanud hiljemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva.

2.   Esialgne päevakord koos asjaomaste dokumentidega saadetakse artikli 7 kohaselt edasi hiljemalt 15 kalendripäeva enne koosoleku algust.

3.   Tolli allkomitee kinnitab päevakorra iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

4.   Tolli allkomitee eesistuja võib teise lepinguosalise nõusolekul kutsuda oma koosolekutele lepinguosaliste muude asutuste esindajaid või valdkonna sõltumatuid eksperte esitama teavet konkreetse teema kohta. Lepinguosalised tagavad, et kõnealused vaatlejad või eksperdid järgivad konfidentsiaalsusnõudeid.

5.   Tolli allkomitee eesistuja võib pärast lepinguosalistega konsulteerimist lühendada lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 10

Protokollid ja operatiivjäreldused

1.   Tolli allkomitee eesistujaks oleva lepinguosalise tolli allkomitee sekretär koostab iga koosoleku protokolli, sealhulgas operatiivjärelduste kavandi.

2.   Protokolli, sh operatiivjärelduste kavand esitatakse tolli allkomiteele heakskiitmiseks. Protokoll kiidetakse heaks 28 päeva jooksul pärast tolli allkomitee iga koosolekut. Kõigile artiklis 7 osutatud adressaatidele saadetakse protokolli koopia.

Artikkel 11

Otsused ja soovitused

1.   Tolli allkomiteel on lepingu artikli 74 kohaselt õigus võtta vastu praktiline koraldus, meetmed, otsused ja soovitused. Lepinguosalised võtavad kõnealuse praktilise korralduse, meetmed, otsused ja soovitused vastu konsensuse alusel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist. Otsused on siduvad lepinguosalistele, kes peavad võtma vajalikke meetmeid nende rakendamiseks.

2.   Igale otsusele ja soovitusele kirjutab alla tolli allkomitee eesistuja ning tolli allkomitee sekretärid kinnitavad need. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kirjutab eesistuja kõnealustele dokumentidele alla selle koosoleku ajal, kus asjaomane otsus või soovitus vastu võeti.

3.   Tolli allkomitee võib vastu võtta otsuseid ja anda soovitusi kirjaliku menetluse teel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb nende sekretäride ametlikust teadete vahetamisest, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Sel eesmärgil edastatakse ettepaneku tekst artikli 7 kohaselt ning antakse tähtajaks vähemalt 21 kalendripäeva, mille jooksul tuleb teatavaks teha kõik reservatsioonid või muudatusettepanekud. Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib eesistuja lühendada kõnealust tähtaega, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. Kui teksti suhtes on kokku lepitud, kirjutab eesistuja otsusele või soovitusele alla ja sekretärid kinnitavad need.

4.   Tolli allkomitee aktide pealkirjaks on vastavalt „otsus” või „soovitus”. Iga otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti.

5.   Otsused ja soovitused saadetakse edasi lepinguosalistele.

6.   Iga lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada tolli allkomitee otsused, arvamused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 12

Aruanded

Tolli allkomitee annab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele aru igal kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee korralisel aastakoosolekul.

Artikkel 13

Keeled

1.   Tolli allkomitee ametlikud keeled on inglise ja gruusia keel.

2.   Kui ei ole otsustatud teisiti, võtab tolli allkomitee oma arutelude aluseks nimetatud keeltes koostatud dokumendid.

Artikkel 14

Kulud

1.   Lepinguosalised kannavad ise kõik tolli allkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3.   Kulud, mis on seotud koosolekute suulise ning dokumentide kirjaliku tõlkega inglise ja gruusia keelde või keelest, nagu on osutatud artikli 13 lõikes 1, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

Suulise ja kirjaliku tõlke kulud muudesse keeltesse või muudest keeltest kannab otseselt seda nõudev lepinguosaline.

Artikkel 15

Kodukorra muutmine

Kodukorda võib muuta tolli allkomitee otsusega vastavalt lepingu artikli 74 lõike 3 punktile e.

---

EELNÕU

ELi-GRUUSIA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE ALLKOMITEE OTSUS nr 1/2015,

... 2015,

millega võetakse vastu nimetatud allkomitee kodukord

ELi-GRUUSIA GEOGRAAFILISTE TÄHISTE ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1) (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 179,

ning arvestades järgmist:

| 1) | Lepingu artikli 431 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

1)

Lepingu artikli 431 kohaselt on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| 2) | Lepingu artikli 179 kohaselt jälgib geograafiliste tähiste allkomitee lepingu rakendamist ning toetab lepinguosaliste koostööd ja dialoogi geograafiliste tähiste valdkonnas. |
| --- | --- |

2)

Lepingu artikli 179 kohaselt jälgib geograafiliste tähiste allkomitee lepingu rakendamist ning toetab lepinguosaliste koostööd ja dialoogi geograafiliste tähiste valdkonnas.

| 3) | Lepingu artikli 179 lõike 2 kohaselt võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu oma kodukorra, |
| --- | --- |

3)

Lepingu artikli 179 lõike 2 kohaselt võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu oma kodukorra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu geograafiliste tähiste allkomitee kodukord, mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

...,

Geograafiliste tähiste allkomitee nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

LISA

ELi-Gruusia geograafiliste tähiste allkomitee kodukord

Artikkel 1

Üldsätted

1.   Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping”) artikli 179 kohaselt moodustatud geograafiliste tähiste allkomitee abistab lepingu artikli 408 lõikes 4 („kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee”) sätestatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteed tema ülesannete täitmisel.

2.   Geograafiliste tähiste allkomitee täidab lepingu artiklis 179 sätestatud ülesandeid.

3.   Geograafiliste tähiste allkomiteesse kuuluvad Euroopa Komisjoni ja Gruusia esindajad, kes vastutavad geograafiliste tähistega seotud küsimuste eest.

4.   Lepinguosalised määravad delegatsiooni juhi, kes on kontaktisik kõikides geograafiliste tähiste allkomiteega seotud küsimustes.

5.   Delegatsioonide juhid tegutsevad geograafiliste tähiste allkomitee eesistujana vastavalt artiklile 2.

6.   Mõlema delegatsiooni juhid võivad delegeerida kõik või osa delegatsiooni juhi ülesannetest määratud asetäitjale ja sellisel juhul kehtivad kõik järgnevad viited delegatsiooni juhile samaväärselt ka määratud asetäitja kohta.

7.   Kodukorras nimetatud lepinguosalised määratakse vastavalt lepingu artiklile 428.

Artikkel 2

Eesistuja

Geograafiliste tähiste allkomitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi lepinguosalised. Esimene ametiaeg algab assotsiatsiooninõukogu esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 3

Koosolekud

1.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, tuleb geograafiliste tähiste allkomitee kokku ühe lepinguosalise taotluse korral vaheldumisi liidus ja Gruusias, ning mitte hiljem kui 90 kalendripäeva jooksul alates taotluse esitamisest.

2.   Geograafiliste tähiste allkomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval ja kohas. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, saadab geograafiliste tähiste allkomitee eesistuja allkomitee liikmetele koosolekukutse hiljemalt 28 kalendripäeva enne koosoleku algust.

3.   Võimaluse korral kutsutakse geograafiliste tähiste allkomitee korraline koosolek kokku aegsasti enne kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee korralist koosolekut.

4.   Erandkorras võib geograafiliste tähiste allkomitee koosolekuid pidada lepinguosaliste kokkulepitud mis tahes tehnoloogiliste vahendite abil, sealhulgas videokonverentsina.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut teavitatakse lepinguosalisi geograafiliste tähiste allkomitee sekretariaadi kaudu mõlema koosolekul osaleva delegatsiooni kavandatavast koosseisust.

Artikkel 5

Sekretariaat

1.   Geograafiliste tähiste allkomitee sekretäridena tegutsevad ühiselt Euroopa Komisjoni ametnik ja Gruusia ametnik, kelle nimetavad ametisse delegatsioonide juhid ning kes täidavad sekretäri ülesandeid ühiselt vastastikuse usalduse ja koostöö vaimus.

2.   Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretariaati teavitatakse geograafiliste tähiste allkomitee kõigist otsustest, aruannetest ja muudest kokkulepitud meetmetest.

Artikkel 6

Kirjavahetus

1.   Geograafiliste tähiste allkomiteele adresseeritud kirjavahetus suunatakse ühe või teise lepinguosalise sekretärile, kes omakorda teavitab teist sekretäri.

2.   Geograafiliste tähiste allkomitee sekretariaat tagab, et geograafiliste tähiste allkomiteele adresseeritud kirjavahetus edastatakse geograafiliste tähiste allkomitee eesistujale ja saadetakse asjakohasel juhul edasi, nagu artiklis 7 osutatud dokumendid.

3.   Eesistuja kirjad saadab lepinguosalistele eesistuja nimel sekretariaat. Asjakohasel juhul saadetakse kõnealune kirjavahetus edasi vastavalt artiklile 7.

Artikkel 7

Dokumendid

1.   Dokumente saadavad edasi geograafiliste tähiste allkomitee sekretärid.

2.   Lepinguosaline edastab oma dokumendid oma sekretärile. Sekretär edastab kõnealused dokumendid teise lepinguosalise sekretärile.

3.   Liidu sekretär saadab dokumendid edasi liidu asjaomastele esindajatele ning edastab sellise kirjavahetuse koopia süstemaatiliselt Gruusia sekretärile ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretäridele.

4.   Gruusia sekretär saadab dokumendid edasi Gruusia asjaomastele esindajatele ning edastab sellise kirjavahetuse koopia süstemaatiliselt liidu sekretärile ja kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee sekretäridele.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

Kui lepinguosalised ei ole teisiti otsustanud, ei ole geograafiliste tähiste allkomitee koosolekud avalikud. Kui lepinguosaline esitab geograafiliste tähiste allkomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

Artikkel 9

Koosolekute päevakord

1.   Geograafiliste tähiste allkomitee sekretariaat koostab artikli 10 kohaselt lepinguosaliste ettepanekute põhjal iga koosoleku jaoks esialgse päevakorra ning operatiivjärelduste kavandi. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on sekretariaat ühelt lepinguosaliselt saanud hiljemalt 21 kalendripäeva enne koosoleku kuupäeva.

2.   Esialgne päevakord koos asjaomaste dokumentidega saadetakse artikli 7 kohaselt edasi hiljemalt 15 kalendripäeva enne koosoleku algust.

3.   Eesistuja ja teise delegatsiooni juht kinnitavad päevakorra iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada lepinguosaliste kokkuleppel.

4.   Geograafiliste tähiste allkomitee eesistuja võib teise lepinguosalise nõusolekul kutsuda oma koosolekutele lepinguosaliste muude asutuste esindajaid või valdkonna sõltumatuid eksperte esitama teavet konkreetse teema kohta. Lepinguosalised tagavad, et kõnealused vaatlejad või eksperdid järgivad konfidentsiaalsusnõudeid.

5.   Geograafiliste tähiste allkomitee eesistuja võib pärast lepinguosalistega konsulteerimist lühendada lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 10

Protokollid ja operatiivjäreldused

1.   Geograafiliste tähiste allkomitee sekretärid koostavad ühiselt iga koosoleku protokolli kavandi.

2.   Üldjuhul märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| a) | koosolekul osalejate, neid saatvate ametnike ja kõigi koosolekul osalevate vaatlejate ja ekspertide nimed; |
| --- | --- |

a)

koosolekul osalejate, neid saatvate ametnike ja kõigi koosolekul osalevate vaatlejate ja ekspertide nimed;

| b) | geograafiliste tähiste allkomiteele esitatud dokumendid; |
| --- | --- |

b)

geograafiliste tähiste allkomiteele esitatud dokumendid;

| c) | seisukohad, mille geograafiliste tähiste allkomitee on palunud protokolli kanda ning |
| --- | --- |

c)

seisukohad, mille geograafiliste tähiste allkomitee on palunud protokolli kanda ning

| d) | vajaduse korral koosolekul tehtud operatiivjäreldused vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral koosolekul tehtud operatiivjäreldused vastavalt lõikele 4.

3.   Protokolli kavand esitatakse geograafiliste tähiste allkomiteele heakskiitmiseks. See kiidetakse heaks 28 päeva jooksul pärast geograafiliste tähiste allkomitee iga koosolekut. Kõigile artiklis 7 osutatud adressaatidele saadetakse protokolli koopia.

4.   Geograafiliste tähiste allkomitee eesistujaks oleva lepinguosalise geograafiliste tähiste allkomitee sekretär koostab iga koosoleku operatiivjärelduste kavandi ja saadab selle lepinguosalistele koos päevakorraga edasi hiljemalt 15 päeva enne koosolekut. Kui lepinguosalised ei ole teisiti kokku leppinud, ajakohastatakse kõnealust kavandit koosoleku edenedes, ja koosoleku lõppedes võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu operatiivjäreldused, milles kajastuvad lepinguosaliste kokku lepitud järelmeetmed. Pärast heakskiitmist lisatakse operatiivjäreldused protokollile ning nende rakendamine vaadatakse läbi geograafiliste tähiste allkomitee järgmistel koosolekutel. Selleks võtab geograafiliste tähiste allkomitee vastu vormi, mis võimaldab siduda iga tegevuse konkreetse tähtajaga.

Artikkel 11

Otsused

1.   Geograafiliste tähiste allkomiteel on õigus teha otsuseid lepingu artikli 179 lõikes 3 ettenähtud küsimustes. Lepinguosalised võtavad need otsused vastu konsensuse alusel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist. Otsused on siduvad lepinguosalistele, kes peavad võtma vajalikke meetmeid nende rakendamiseks.

2.   Igale otsusele kirjutab alla geograafiliste tähiste allkomitee eesistuja ning geograafiliste tähiste allkomitee sekretärid kinnitavad need. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, kirjutab eesistuja kõnealustele dokumentidele alla selle koosoleku ajal, kus asjaomane otsus vastu võeti.

3.   Geograafiliste tähiste allkomitee võib vastu võtta otsuseid ja heaks kiita aruandeid kirjaliku menetluse teel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb nende sekretäride ametlikust teadete vahetamisest, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Sel eesmärgil edastatakse ettepaneku tekst artikli 7 kohaselt ning antakse tähtajaks vähemalt 21 kalendripäeva, mille jooksul tuleb teatavaks teha kõik reservatsioonid või muudatusettepanekud. Pärast lepinguosalistega konsulteerimist võib eesistuja lühendada kõnealust tähtaega, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. Kui teksti suhtes on kokku lepitud, kirjutab eesistuja otsusele või aruandele alla ja sekretärid kinnitavad need.

4.   Geograafiliste tähiste allkomitee aktide pealkirjaks on vastavalt „otsus” või „aruanne”. Iga otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti.

5.   Otsused saadetakse edasi lepinguosalistele.

6.   Iga lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada geograafiliste tähiste allkomitee otsused oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 12

Aruanded

Geograafiliste tähiste allkomitee annab kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele oma tegevusest aru selle igal korralisel koosolekul.

Artikkel 13

Keeled

1.   Geograafiliste tähiste allkomitee ametlikud keeled on inglise ja gruusia keel.

2.   Kui ei ole otsustatud teisiti, võtab geograafiliste tähiste allkomitee oma arutelude aluseks nimetatud keeltes koostatud dokumendid.

Artikkel 14

Kulud

1.   Lepinguosalised kannavad ise kõik geograafiliste tähiste allkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3.   Kulud, mis on seotud koosolekute suulise ning dokumentide kirjaliku tõlkega inglise ja gruusia keelde või keelest, nagu on osutatud artikli 13 lõikes 1, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

Suulise ja kirjaliku tõlke kulud muudesse keeltesse või muudest keeltest kannab otseselt seda nõudev lepinguosaline.

Artikkel 15

Kodukorra muutmine

Kodukorda võib muuta geograafiliste tähiste allkomitee otsusega vastavalt lepingu artikli 179 lõikele 2.

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/37 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/37

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/202,

9. veebruar 2015,

millega muudetakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP (1).

| (2) | Siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes kehtestatud keelule tuleks lisada erand, et võimaldada teatavate esemete müüki, tarnimist või eksporti, mida kasutatakse kaevandamisel või infrastruktuuri projektides üksnes tsiviilotstarbel. |
| --- | --- |

(2)

Siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes kehtestatud keelule tuleks lisada erand, et võimaldada teatavate esemete müüki, tarnimist või eksporti, mida kasutatakse kaevandamisel või infrastruktuuri projektides üksnes tsiviilotstarbel.

| (3) | Kõnealuse meetme rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse meetme rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusele 2010/656/ÜVJP lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 1a

Artiklit 1 ei kohaldata teatava siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, kui seda kasutatakse kaevandamisel või infrastruktuuri projektides üksnes tsiviilotstarbel, tingimusel et eksportiva liikmesriigi pädevad asutused annavad selleks juhtumipõhiselt loa.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 9. veebruar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 29. oktoobri 2010. aasta otsus 2010/656/ÜVJP, mis käsitleb Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 285, 30.10.2010, lk 28).

1

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/38

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/203,

9. veebruar 2015,

millega toetatakse avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust suurendavatele meetmetele kaasa aitavat liidu ettepanekut avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kosmosetegevus laieneb ja on otsustava tähtsusega. Kosmos on ressurss kõigile maailma riikidele. Riigid, kes siiani ei ole kosmostegevuses osalenud, võivad teha seda tulevikus. Seetõttu on liit seisukohal, et avakosmosetegevuse ohutuse parandamine on tähtis eesmärk, mis aitab kaasa arengule ja riikide julgeolekule. Nimetatud eesmärk on liidu kosmosepoliitika osa. |
| --- | --- |

(1)

Kosmosetegevus laieneb ja on otsustava tähtsusega. Kosmos on ressurss kõigile maailma riikidele. Riigid, kes siiani ei ole kosmostegevuses osalenud, võivad teha seda tulevikus. Seetõttu on liit seisukohal, et avakosmosetegevuse ohutuse parandamine on tähtis eesmärk, mis aitab kaasa arengule ja riikide julgeolekule. Nimetatud eesmärk on liidu kosmosepoliitika osa.

| (2) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles määratletakse ülemaailmsed probleemid ja ohud ning kutsutakse üles looma reeglitepõhine rahvusvaheline kord, mis tugineb tõhusale mitmepoolsusele ja hästi toimivatele rahvusvahelistele institutsioonidele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles määratletakse ülemaailmsed probleemid ja ohud ning kutsutakse üles looma reeglitepõhine rahvusvaheline kord, mis tugineb tõhusale mitmepoolsusele ja hästi toimivatele rahvusvahelistele institutsioonidele.

| (3) | Euroopa julgeolekustrateegias tunnustatakse rahvusvaheliste suhete põhiraamistikuna ÜRO põhikirja ja sellega toetatakse ÜRO tugevdamist ning talle oma kohustuste täitmiseks ja tõhusaks tegutsemiseks piisavate vahendite andmist. Liit taotleb tihedat koostööd kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, et muu hulgas säilitada rahu, hoida ära konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut, kooskõlas ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa julgeolekustrateegias tunnustatakse rahvusvaheliste suhete põhiraamistikuna ÜRO põhikirja ja sellega toetatakse ÜRO tugevdamist ning talle oma kohustuste täitmiseks ja tõhusaks tegutsemiseks piisavate vahendite andmist. Liit taotleb tihedat koostööd kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, et muu hulgas säilitada rahu, hoida ära konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut, kooskõlas ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega.

| (4) | Liit on pühendunud arendama ja rakendama läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid, et saavutada kosmose suurem turvalisus. Liit võtab ka eriti hoolikalt arvesse riske, mida põhjustavad praegustele ja tulevastele tegevustele ohtlikud kosmosejäätmed, sõltumata nende päritolust. |
| --- | --- |

(4)

Liit on pühendunud arendama ja rakendama läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid, et saavutada kosmose suurem turvalisus. Liit võtab ka eriti hoolikalt arvesse riske, mida põhjustavad praegustele ja tulevastele tegevustele ohtlikud kosmosejäätmed, sõltumata nende päritolust.

| (5) | Liit esitas 18. septembril 2007 oma vastuses ÜRO Peaassamblee 6. detsembri 2006. aasta resolutsioonile 61/75 ettepaneku kehtestada avakosmosetegevuse rahvusvaheline toimimisjuhend (edaspidi „toimimisjuhend”) ja alustas esialgse kavandi koostamise edendamiseks konsultatsioone. |
| --- | --- |

(5)

Liit esitas 18. septembril 2007 oma vastuses ÜRO Peaassamblee 6. detsembri 2006. aasta resolutsioonile 61/75 ettepaneku kehtestada avakosmosetegevuse rahvusvaheline toimimisjuhend (edaspidi „toimimisjuhend”) ja alustas esialgse kavandi koostamise edendamiseks konsultatsioone.

| (6) | Euroopa Liidu Nõukogu toetas oma 8.–9. detsembri 2008. aasta järeldustes rahvusvahelise toimimisjuhendi esimest kavandit, milles riigid võivad osaleda vabatahtlikkuse alusel ja mis sisaldas läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid ning mis võib olla aluseks konsultatsioonidele selliste oluliste kolmandate riikidega, kes tegutsevad või omavad huve avakosmoses, eesmärgiga kinnitada selline tekst, mis on vastuvõetav võimalikult paljudele riikidele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu Nõukogu toetas oma 8.–9. detsembri 2008. aasta järeldustes rahvusvahelise toimimisjuhendi esimest kavandit, milles riigid võivad osaleda vabatahtlikkuse alusel ja mis sisaldas läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid ning mis võib olla aluseks konsultatsioonidele selliste oluliste kolmandate riikidega, kes tegutsevad või omavad huve avakosmoses, eesmärgiga kinnitada selline tekst, mis on vastuvõetav võimalikult paljudele riikidele.

| (7) | Võttes arvesse huvi üles näidanud riikidega peetud konsultatsioone, andis Euroopa Liidu Nõukogu 27. septembril 2010 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale (edaspidi „kõrge esindaja”) volituse pidada liidu koostatud toimimisjuhendi kavandi muudetud versiooni alusel täiendavaid ja ulatuslikumaid konsultatsioone. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse huvi üles näidanud riikidega peetud konsultatsioone, andis Euroopa Liidu Nõukogu 27. septembril 2010 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale (edaspidi „kõrge esindaja”) volituse pidada liidu koostatud toimimisjuhendi kavandi muudetud versiooni alusel täiendavaid ja ulatuslikumaid konsultatsioone.

| (8) | Liidu ettepanek toimimisjuhendi kavandi kohta esitati rahvusvahelisele üldsusele ametlikult 5. juunil 2012 Viinis. Pärast seda alustati teksti kavandi üle avatud konsultatsioonidega, mille eesmärk on suurendada protsessi läbipaistvust ja kaasavust. Peeti kolm konsultatsioonide vooru (16.–17. mail 2013 Kiievis, 20.–22. novembril 2013 Bangkokis ja 27.–28. mail 2014 Luxembourgis), millest viimasel kahel käsitleti toimimisjuhendi muudetud versioone. Igal kohtumisel oli osalejaid rohkem kui 60 riigist ning kõigil kohtumistel kokku oli osalejaid rohkem kui 80 riigist. |
| --- | --- |

(8)

Liidu ettepanek toimimisjuhendi kavandi kohta esitati rahvusvahelisele üldsusele ametlikult 5. juunil 2012 Viinis. Pärast seda alustati teksti kavandi üle avatud konsultatsioonidega, mille eesmärk on suurendada protsessi läbipaistvust ja kaasavust. Peeti kolm konsultatsioonide vooru (16.–17. mail 2013 Kiievis, 20.–22. novembril 2013 Bangkokis ja 27.–28. mail 2014 Luxembourgis), millest viimasel kahel käsitleti toimimisjuhendi muudetud versioone. Igal kohtumisel oli osalejaid rohkem kui 60 riigist ning kõigil kohtumistel kokku oli osalejaid rohkem kui 80 riigist.

| (9) | 27.–28. mail Luxembourgis toimunud avatud konsultatsioonide lõpus tegi kohtumise juhataja kokkuvõtva järelduse, et 2013. ja 2014. aastal Euroopa välisteenistuse poolt korraldatud ja ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi (UNIDIR) osalusel toimunud avatud konsultatsioonide kolm vooru olid väga kasulikud seisukohtade ja mureküsimuste parema vastastikuse mõistmise parandamiseks osalevates riikides. Paljud Luxembourgis toimunud kohtumisel osalenud väljendasid tugevat soovi viia protsess konsultatsioonide etapist edasi läbirääkimiste etappi, kus edasiste mitmepoolsete läbirääkimiste aluseks oleks avatud konsultatsioonide raames välja töötatud toimimisjuhendi kavandi tekst, mille koostamisse andsid paljud riigid oma panuse ja mis on muudatuste tegemiseks jätkuvalt avatud. Paljud avatud konsultatsioonidel osalenud märkisid, et on vaja teatavat ÜRO heakskiitu. Pärast Luxembourgis peetud konsultatsioone hakkas liit koostama toimimisjuhendi kavandi uut teksti ja märkis, et on valmis pidama arutelusid ja konsultatsioone selle üle, kuidas liit saaks täiendavalt toetada edaspidiseid mitmepoolseid läbirääkimisi ning samuti tulevasele toimimisjuhendile allakirjutamist ja selle rakendamist. |
| --- | --- |

(9)

27.–28. mail Luxembourgis toimunud avatud konsultatsioonide lõpus tegi kohtumise juhataja kokkuvõtva järelduse, et 2013. ja 2014. aastal Euroopa välisteenistuse poolt korraldatud ja ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituudi (UNIDIR) osalusel toimunud avatud konsultatsioonide kolm vooru olid väga kasulikud seisukohtade ja mureküsimuste parema vastastikuse mõistmise parandamiseks osalevates riikides. Paljud Luxembourgis toimunud kohtumisel osalenud väljendasid tugevat soovi viia protsess konsultatsioonide etapist edasi läbirääkimiste etappi, kus edasiste mitmepoolsete läbirääkimiste aluseks oleks avatud konsultatsioonide raames välja töötatud toimimisjuhendi kavandi tekst, mille koostamisse andsid paljud riigid oma panuse ja mis on muudatuste tegemiseks jätkuvalt avatud. Paljud avatud konsultatsioonidel osalenud märkisid, et on vaja teatavat ÜRO heakskiitu. Pärast Luxembourgis peetud konsultatsioone hakkas liit koostama toimimisjuhendi kavandi uut teksti ja märkis, et on valmis pidama arutelusid ja konsultatsioone selle üle, kuidas liit saaks täiendavalt toetada edaspidiseid mitmepoolseid läbirääkimisi ning samuti tulevasele toimimisjuhendile allakirjutamist ja selle rakendamist.

| (10) | Selle protsessi toetamisel on olnud määrav tähtsus nõukogu otsusel 2012/281/ÜVJP, (1) mille rakendamine oli UNIDIRi ülesanne. See tegi võimalikuks levitada teavet, vahetada arvamusi ja arendada sidusrühmade suutlikkust seoses toimimisjuhendiga ning selle tulemusel suurenes teadlikkus ja arusaam toimimisjuhendist. Selle otsuse alusel läbi viidud peamisteks tegevusteks oli piirkondlike seminaride korraldamine (detsembris 2012 Kuala Lumpuris, märtsis 2013 Addis Abebas, juunis 2013 Méxicos, oktoobris 2013 Astanas) ning eespool mainutud mitmepoolsete kohtumiste korraldamine Viinis (juuni 2012), Kiievis (mai 2013), Bangkokis (november 2013) ja Luxembourgis (mai 2014). Need seminarid ja kohtumised olid foorumid, kus esitleti ja arutati toimimisjuhendit rahvusvahelisel tasandil ja näidati liidu pühendumust läbipaistvale ja kaasavale protsessile. |
| --- | --- |

(10)

Selle protsessi toetamisel on olnud määrav tähtsus nõukogu otsusel 2012/281/ÜVJP, (1) mille rakendamine oli UNIDIRi ülesanne. See tegi võimalikuks levitada teavet, vahetada arvamusi ja arendada sidusrühmade suutlikkust seoses toimimisjuhendiga ning selle tulemusel suurenes teadlikkus ja arusaam toimimisjuhendist. Selle otsuse alusel läbi viidud peamisteks tegevusteks oli piirkondlike seminaride korraldamine (detsembris 2012 Kuala Lumpuris, märtsis 2013 Addis Abebas, juunis 2013 Méxicos, oktoobris 2013 Astanas) ning eespool mainutud mitmepoolsete kohtumiste korraldamine Viinis (juuni 2012), Kiievis (mai 2013), Bangkokis (november 2013) ja Luxembourgis (mai 2014). Need seminarid ja kohtumised olid foorumid, kus esitleti ja arutati toimimisjuhendit rahvusvahelisel tasandil ja näidati liidu pühendumust läbipaistvale ja kaasavale protsessile.

| (11) | ÜRO peasekretäri poolt ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 65/68 alusel moodustatud valitsusväliste ekspertide rühm (GGE) märkis avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevas 12. juuli 2013. aasta uuringus („Study on Outer Space Transparency and Confidence-Building Measures”) ära toimimisjuhendi esitlemise liidu poolt ja samuti Kiievis toimunud avatud konsultatsioonid. Selle uuringu järeldustes ja soovitustes tunnustas rühm tööd, mida on tehtud selliste poliitiliste kohustuste kehtestamiseks nagu mitmepoolne toimimisjuhend, mille eesmärk on ergutada tegutsema avakosmoses vastutustundlikult ja kasutama avakosmost rahumeelsel viisil. |
| --- | --- |

(11)

ÜRO peasekretäri poolt ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 65/68 alusel moodustatud valitsusväliste ekspertide rühm (GGE) märkis avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevas 12. juuli 2013. aasta uuringus („Study on Outer Space Transparency and Confidence-Building Measures”) ära toimimisjuhendi esitlemise liidu poolt ja samuti Kiievis toimunud avatud konsultatsioonid. Selle uuringu järeldustes ja soovitustes tunnustas rühm tööd, mida on tehtud selliste poliitiliste kohustuste kehtestamiseks nagu mitmepoolne toimimisjuhend, mille eesmärk on ergutada tegutsema avakosmoses vastutustundlikult ja kasutama avakosmost rahumeelsel viisil.

| (12) | ÜRO Peaassamblee võttis 5. detsembril 2013 ühehäälselt vastu resolutsiooni A/RES/68/50 avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete kohta, avaldades tunnustust ÜRO peasekretäri aruandele, mis sisaldab GGE uuringut, ja märkides ära, et liit esitas kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kavandi. Selle resolutsiooniga ergutatakse veelgi ÜRO liikmesriike vaatama läbi ja rakendama GGE välja pakutud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid ning esitatakse peasekretärile palve edastada see aruanne ÜRO asjaomastele üksustele ja organisatsioonidele, et nad saaksid olla abiks aruandes sisalduvate järelduste ja soovituste tulemuslikul rakendamisel. Jätkuvalt ergutatakse ÜRO asjaomaseid üksusi ja organisatsioone koordineerima aruandes sisalduvate soovitustega seotud tegevust. |
| --- | --- |

(12)

ÜRO Peaassamblee võttis 5. detsembril 2013 ühehäälselt vastu resolutsiooni A/RES/68/50 avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete kohta, avaldades tunnustust ÜRO peasekretäri aruandele, mis sisaldab GGE uuringut, ja märkides ära, et liit esitas kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kavandi. Selle resolutsiooniga ergutatakse veelgi ÜRO liikmesriike vaatama läbi ja rakendama GGE välja pakutud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid ning esitatakse peasekretärile palve edastada see aruanne ÜRO asjaomastele üksustele ja organisatsioonidele, et nad saaksid olla abiks aruandes sisalduvate järelduste ja soovituste tulemuslikul rakendamisel. Jätkuvalt ergutatakse ÜRO asjaomaseid üksusi ja organisatsioone koordineerima aruandes sisalduvate soovitustega seotud tegevust.

| (13) | Võttes arvesse liidu juhitud avatud konsultatsioonidel kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kavandi suhtes tekkinud indu ning rahvusvaheliste partnerite soovi, et liidul oleks selles protsessis jätkuvalt juhtroll kuni toimimisjuhendi vastuvõtmiseni ja ta teeks vahetult pärast toimimisjuhendi vastuvõtmist kättesaadavaks vahendid selle rakendamiseks, tuleks seda otsuse 2012/281/ÜVJP alusel edukalt alustatud protsessi uue nõukogu otsuse abil jätkata. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse liidu juhitud avatud konsultatsioonidel kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kavandi suhtes tekkinud indu ning rahvusvaheliste partnerite soovi, et liidul oleks selles protsessis jätkuvalt juhtroll kuni toimimisjuhendi vastuvõtmiseni ja ta teeks vahetult pärast toimimisjuhendi vastuvõtmist kättesaadavaks vahendid selle rakendamiseks, tuleks seda otsuse 2012/281/ÜVJP alusel edukalt alustatud protsessi uue nõukogu otsuse abil jätkata.

| (14) | Uus nõukogu otsus peaks toetama täiendavat tööd teadlikkuse suurendamiseks avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust suurendavatest meetmetest, sealhulgas rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekust, ning samuti läbirääkimisi toimimisjuhendi üle ja selle ametlikku vastuvõtmist, kusjuures toimimisjuhendi ja sellega seotud kontaktpunkti rakendamise toetamine võiks toimuda edaspidi vastu võetava nõukogu otsuse alusel. |
| --- | --- |

(14)

Uus nõukogu otsus peaks toetama täiendavat tööd teadlikkuse suurendamiseks avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust suurendavatest meetmetest, sealhulgas rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekust, ning samuti läbirääkimisi toimimisjuhendi üle ja selle ametlikku vastuvõtmist, kusjuures toimimisjuhendi ja sellega seotud kontaktpunkti rakendamise toetamine võiks toimuda edaspidi vastu võetava nõukogu otsuse alusel.

| (15) | Nõukogu peaks käesoleva otsuse tehnilise rakendamise ülesande andma ÜRO desarmeerimisküsimuste büroole (UNODA) ja UNIDIRile. UNODA-l on juba oluline roll ÜRO GGE avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevas 2013. aasta aruandes esitatud soovituste rakendamisel ning UNIDIRil on võimalik tugineda otsuse 2012/281/ÜVJP alusel korraldatud piirkondlikus teavitamistegevuses omandatud kogemustele, |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu peaks käesoleva otsuse tehnilise rakendamise ülesande andma ÜRO desarmeerimisküsimuste büroole (UNODA) ja UNIDIRile. UNODA-l on juba oluline roll ÜRO GGE avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid käsitlevas 2013. aasta aruandes esitatud soovituste rakendamisel ning UNIDIRil on võimalik tugineda otsuse 2012/281/ÜVJP alusel korraldatud piirkondlikus teavitamistegevuses omandatud kogemustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Selleks et toetada oma ettepanekut avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi kohta, et anda panus läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete loomisele avakosmosetegevuses ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/68/50 kohaselt, püüab liit saavutada järgmise eesmärgi:

| — | jätkata otsuse 2012/281/ÜVJP alusel saadud kogemuste põhjal mitmepoolse protsessi juhtimist seoses kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekuga, kaasates kõik huvitatud riigid kaasaval ja läbipaistval viisil, et saavutada võimalikult suur üksmeel toimimisjuhendi kavandi suhtes ja selle vastuvõtmine rahvusvahelise kogukonna poolt. |
| --- | --- |

—

jätkata otsuse 2012/281/ÜVJP alusel saadud kogemuste põhjal mitmepoolse protsessi juhtimist seoses kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekuga, kaasates kõik huvitatud riigid kaasaval ja läbipaistval viisil, et saavutada võimalikult suur üksmeel toimimisjuhendi kavandi suhtes ja selle vastuvõtmine rahvusvahelise kogukonna poolt.

Artikkel 2

1.   Liidu toetatavad projektid sisaldavad järgmisi konkreetseid tegevusi:

| a) | jätkatakse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepaneku ning liidu juhitava protsessi alase teadlikkuse suurendamist ning sellealaste teadmiste ja arusaamade täiendamist; |
| --- | --- |

a)

jätkatakse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepaneku ning liidu juhitava protsessi alase teadlikkuse suurendamist ning sellealaste teadmiste ja arusaamade täiendamist;

| b) | jätkatakse raamistiku loomist mitmepoolsele protsessile seoses avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekuga, mis võimaldab rahvusvahelisel kogukonnal jätkata tööd, et saavutada võimalikult suur üksmeel toimimisjuhendi vastuvõtmiseks, toetades mitmepoolseid kohtumisi läbirääkimiste pidamiseks juhendi kavandi üle ning samuti selle ametlikuks vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

b)

jätkatakse raamistiku loomist mitmepoolsele protsessile seoses avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekuga, mis võimaldab rahvusvahelisel kogukonnal jätkata tööd, et saavutada võimalikult suur üksmeel toimimisjuhendi vastuvõtmiseks, toetades mitmepoolseid kohtumisi läbirääkimiste pidamiseks juhendi kavandi üle ning samuti selle ametlikuks vastuvõtmiseks.

2.   Neid projekte ja konkreetseid tegevusi kirjeldatakse üksikasjalikult lisas.

Artikkel 3

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2.   Artiklis 2 osutatud projektide tehnilise rakendamise viivad läbi ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA) ja ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituut (UNIDIR), nagu on täpsemalt kirjeldatud lisas. UNODA ja UNIDIR täidavad nimetatud ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja ONODA ja UNIDIRiga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 osutatud meetmete rakendamise lähtesumma on 1 274 398,85 eurot. Kogu projekti hinnanguline üldeelarve on 1 475 955,15 eurot, mida rahastatakse koos UNODA ja UNIDIRiga.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele liidu menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud liidu rahalise panuse nõuetekohase rakendamise üle teostab komisjon. Sellel eesmärgil sõlmib komisjon ONODA ja UNIDIRiga rahastamislepingud. Nendes lepingutes sätestatakse, et UNODA ja UNIDIR tagavad liidu abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud lepingud niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu ja kõrget esindajat kõigist raskustest selles protsessis ja rahastamislepingute sõlmimise kuupäevadest kahe nädala jooksul lepingule allakirjutamisest.

Artikkel 5

1.   Kõrge esindaja esitab nõukogule UNODA ja UNIDIRi poolt korrapäraselt koostatavatele aruannetele tuginedes aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks.

2.   Komisjon annab teavet artiklis 2 nimetatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 6

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   See kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 4 lõikes 3 osutatud rahastamislepingute sõlmimisest või kuue kuu möödumisel pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, kui selle perioodi jooksul ei ole ühtegi rahastamislepingut sõlmitud.

Brüssel, 9. veebruar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 29. mai 2012. aasta otsus 2012/281/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa julgeolekustrateegia raames rahvusvahelist avakosmosetegevuse tegevusjuhendit käsitleva liidu ettepaneku toetamist (ELT L 140, 30.5.2012, lk 68).

1

---

LISA

1.   Üldine raamistik ja eesmärgid

Üha suurenev hulk valitsuste ja valitsusväliste üksuste käitatavaid kosmoses asuvaid seadmeid annab maailmale tohutu suurt kasu, mis oli vaid mõne aastakümne eest kujuteldamatu. Täna kaasnevad selle kasuga märkimisväärsed väljakutsed, mis tulenevad ohtlikest orbiidil olevatest kosmosejäätmetest ning seega potentsiaalsetest hävitavatest kokkupõrgetest, geostatsionaarsel orbiidil olevate satelliitide suurest hulgast, raadiospektri üha suurenevast, küllastumiseni küündivast kasutamisest ning samuti tahtlikult tekitatud häirete ohust. Need väljakutsed nõuavad kõigi riikide tõsist tegutsemist, et tagada avakosmoses suurem ohutus ja julgeolek.

Tulenevalt ÜRO Peaassamblee 6. detsembri 2006. aasta resolutsioonist 61/75 ja 5. detsembri 2007. aasta resolutsioonist 62/43, milles käsitletakse avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid, ning vastusena ÜRO peasekretäri poolt ÜRO liikmetele esitatud taotlusele esitada avakosmosetegevuses läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetme kohta „konkreetseid ettepanekuid”, esitas liit 2007. aasta septembris ettepaneku vabatahtliku toimimisjuhendi kohta. Käivitati esialgsed konsultatsioonid kolmandate riikidega ning nõukogu kiitis 8.–9. detsembril 2008 heaks avakosmosetegevuse toimimisjuhendi esimese kavandi. Võttes arvesse huvitatud riikidega peetud täiendavaid konsultatsioone, kinnitas nõukogu 27. septembril 2010 toimimisjuhendi kavandi muudetud versiooni ning andis liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale (edaspidi „kõrge esindaja”) volituse viia läbi täiendavaid ja ulatuslikumaid konsultatsioone sellise toimimisjuhendi teksti koostamiseks, mis on vastuvõetav võimalikult paljudele riikidele, ja selle vastuvõtmiseks.

Selle volituse alusel jätkati konsultatsioone ning 5. juunil 2012 toimunud mitmepoolsel koosolekul esitati Viinis rahvusvahelisele kogukonnale ametlikult toimimisjuhendi muudetud versioon. Pärast seda käivitati seoses teksti kavandiga avatud konsultatsioonid, mille eesmärk on muuta protsess läbipaistvamaks ja kaasavamaks. Peeti kolm konsultatsioonide vooru (16.–17. mail 2013 Kiievis, 20.–22. novembril 2013 Bangkokis ja 27.–28. mail 2014 Luxembourgis), millest viimasel kahel käsitleti teksti muudetud versioone. Igal kohtumisel oli osalejaid rohkem kui 60 riigist ning kõigil kohtumistel kokku oli osalejaid rohkem kui 80 riigist.

27.–28. mail Luxembourgis toimunud avatud konsultatsioonide lõpus tegi kohtumise juhataja kokkuvõtva järelduse, et 2013. ja 2014. aastal Euroopa välisteenistuse poolt korraldatud ja UNIDIRi osalusel toimunud avatud konsultatsioonide kolm vooru olid väga kasulikud seisukohtade ja muret valmistavate küsimuste parema vastastikuse mõistmise parandamiseks osalevates riikides. Paljud Luxembourgis toimunud kohtumisel osalenud väljendasid tugevat soovi viia protsess kohe konsultatsioonide etapist edasi läbirääkimiste etappi, kus edasiste mitmepoolsete läbirääkimiste aluseks võiks olla avatud konsultatsioonide raames välja töötatud toimimisjuhendi kavandi tekst, mille koostamisse andsid paljud riigid oma panuse ja mis on muudatuste tegemiseks jätkuvalt avatud. Paljud osalejad märkisid, et on vaja teatavat ÜRO heakskiitu. Arvestades Luxembourgis peetud avatud konsultatsioone, koostaks liit toimimisjuhendi uue kavandi ja oleks valmis pidama arutelusid ja konsultatsioone selle üle, kuidas EL saaks täiendavalt toetada edaspidiseid mitmepoolseid läbirääkimisi ning samuti tulevasele toimimisjuhendile allakirjutamist ja selle rakendamist.

Resolutsiooniga 61/75 taotletud ÜRO peasekretäri aruannet arvesse võttes hääletas ÜRO Peaassamblee 8. detsembril 2010 resolutsiooni 65/68 üle, milles assamblee palus peasekretäril moodustada avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid käsitlev valitsusväliste ekspertide rühm (GGE), et koostada läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid käsitlev uuring. Liit, kes leiab, et toimimisjuhend võiks toetada läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid, on ÜRO GGE-le andnud teavet toimimisjuhendiga tehtud töös saavutatud edu kohta rühma kolmel koosolekul, mis toimusid 2012. aasta juulis ning 2013. aasta aprillis ja juulis. ÜRO GGE viis 2013. aasta juulis lõpule uuringu ja soovituste koostamise. GGE soovitas, et riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, toimides vabatahtlikkuse alusel ja piiramata kehtivate juriidiliste kohustuste täitmist, kaaluksid rühma aruandes kirjeldatud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid ja rakendaksid neid ning kiidaksid heaks poliitiliste kohustuste kehtestamiseks tehtavad jõupingutused, näiteks ühepoolsete avalduste, kahepoolsete kohustuste või mitmepoolse toimimisjuhendi vormis, et ergutada vastutustundlikku kosmosetegevust ja avakosmose rahumeelset kasutamist. Rühm tegi järelduse, et õiguslikult siduvaid kohustusi käsitlevate kontseptsioonide ja ettepanekute kaalumisel saavad aluseks olla vabatahtlikud poliitilised meetmed.

ÜRO Peaassamblee võttis 5. detsembril 2013 ühehäälselt vastu resolutsiooni A/RES/68/50 avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete kohta, tervitades ÜRO peasekretäri aruannet, mis sisaldab GGE uuringut, ja märkides ära, et liit esitas toimimisjuhendi kavandi. Selle resolutsiooniga ergutatakse veelgi ÜRO liikmesriike vaatama läbi ja rakendama GGE välja pakutud läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid ning esitatakse peasekretärile palve edastada see aruanne ÜRO asjaomastele üksustele ja organisatsioonidele, et nad saaksid olla abiks aruandes sisalduvate järelduste ja soovituste tulemuslikul rakendamisel. Jätkuvalt ergutatakse ÜRO asjaomaseid üksusi ja organisatsioone koordineerima aruandes sisalduvate soovitustega seotud tegevust.

Alates toimimisjuhendi kavandi algsest esitamisest rahvusvahelisele kogukonnale 2012. aasta juunis on otsuse 2012/281/ÜVJP alusel avakosmosetegevuse rahvusvahelist toimimisjuhendit käsitleva liidu ettepaneku toetuseks läbi viidud tegevus olnud väga oluline teadlikkuse suurendamisel toimimisjuhendist ja mitmepoolse protsessi toetamisel. 2012. aasta juunis sõlmitud toetuslepingu alusel korraldas UNIDIR rea piirkondlikke seminare (Kuala Lumpuris, Addis Abebas, Méxicos ja Astanas) ja toetas Euroopa välisteenistuse poolt Viinis, Kiievis, Bangkokis ja Luxembourgis korraldatud nelja ulatuslikku mitmepoolset koosolekut. Kõiki neid kohtumisi toetati reisitoetuse andmisega, et hõlbustada ametnike ja ekspertide osalemist.

Otsusega 2012/281/ÜVJP toetati teabe levitamist ja arvamuste vahetamist toimimisjuhendi kohta ning selle tulemusel on eksperdid ja poliitikakujundajad eri piirkondades ja samuti rahvusvahelisel tasandil juhendist rohkem teadlikud ja mõistavad seda paremini. See aitas liidul demonstreerida oma pühendumust juhtida toimimisjuhendi vastuvõtmisprotsessi läbipaistval ja kaasaval viisil. Selle otsuse alusel korraldatud koosolekud olid ühtlasi foorumiks, kus suheldi nende riikidega, kes on olnud toimimisjuhendi suhtes jätkuvalt kriitilised, ergutades neid selgitama oma muresid mitmepoolsete kontaktide raames, kus esitatakse võimalikke vastuargumente ja toimub arutelu.

Võttes arvesse toimimisjuhendi üle peetud arutelude protsessis tekkinud indu ning eriti ÜRO GGE heakskiitu kui olulist saavutust, ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/68/50 ühehäälset vastuvõtmist ja 27.–28. mail 2014 Luxembourgis peetud avatud konsultatsioonide tulemust, peaks liit aktiivselt jätkama avakosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete loomise toetamist, jätkates toimimisjuhendi edendamist ja selle vastuvõtmiseks tehtavat tööd.

Sel eesmärgil peaks liit otsuse 2012/281/ÜVJP rakendamisel saadud kogemusi kasutades toetama järgmist:

| — | jätkatakse tegevust, et parandada teadlikkust, teadmisi ja mõistmist läbipaistvust ja usaldust suurendavatest meetmetest, mis on välja pakutud GGE aruandes, sealhulgas rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekust ning Euroopa Liidu juhitavast protsessist; |
| --- | --- |

—

jätkatakse tegevust, et parandada teadlikkust, teadmisi ja mõistmist läbipaistvust ja usaldust suurendavatest meetmetest, mis on välja pakutud GGE aruandes, sealhulgas rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekust ning Euroopa Liidu juhitavast protsessist;

| — | jätkatakse raamistiku loomist mitmepoolsele protsessile seoses avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekuga, mis võimaldab rahvusvahelisel kogukonnal jätkata tööd, et saavutada võimalikult suur üksmeel toimimisjuhendi vastuvõtmiseks, toetades mitmepoolseid kohtumisi läbirääkimiste pidamiseks toimimisjuhendi kavandi üle ning samuti selle ametlikuks vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

—

jätkatakse raamistiku loomist mitmepoolsele protsessile seoses avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekuga, mis võimaldab rahvusvahelisel kogukonnal jätkata tööd, et saavutada võimalikult suur üksmeel toimimisjuhendi vastuvõtmiseks, toetades mitmepoolseid kohtumisi läbirääkimiste pidamiseks toimimisjuhendi kavandi üle ning samuti selle ametlikuks vastuvõtmiseks.

2.   Projektid

| a. | Projekt 1: teavitustegevus – poliitiliste kohustuste, sealhulgas avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepaneku edendamine, et ergutada vastutustundlikku kosmosetegevust ja avakosmose rahumeelset kasutamist
  1.   Projekti eesmärk








  1. | Suhelda teavitusürituste korraldamise abil sidusrühmadega, et suurendada senist teadlikkust, teadmisi ja mõistmist jõupingutustest, mida tehakse selleks, et kehtestada poliitilised kohustused, et ergutada vastutustundlikku kosmosetegevust ja avakosmose rahumeelset kasutamist, sealhulgas avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekut, kosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete edendamise kontekstis. |
| --- | --- | --- |

a.

Projekt 1: teavitustegevus – poliitiliste kohustuste, sealhulgas avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepaneku edendamine, et ergutada vastutustundlikku kosmosetegevust ja avakosmose rahumeelset kasutamist

1.   Projekti eesmärk

1.

Suhelda teavitusürituste korraldamise abil sidusrühmadega, et suurendada senist teadlikkust, teadmisi ja mõistmist jõupingutustest, mida tehakse selleks, et kehtestada poliitilised kohustused, et ergutada vastutustundlikku kosmosetegevust ja avakosmose rahumeelset kasutamist, sealhulgas avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekut, kosmosetegevusega seotud läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete edendamise kontekstis.

2.   Projekti tulemused/rakendamise näitajad

| 1. | Rahvusvaheliste konverentside raames korraldatakse vähemalt kolm teavitusüritust, mille tulemusena suurenevad läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete asjaomaste sidusrühmade teadlikkus, teadmised ja mõistmine, muu hulgas rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekust, sealhulgas praktilise rakendamise nõuetest. |
| --- | --- |

1.

Rahvusvaheliste konverentside raames korraldatakse vähemalt kolm teavitusüritust, mille tulemusena suurenevad läbipaistvust ja usaldust suurendavate meetmete asjaomaste sidusrühmade teadlikkus, teadmised ja mõistmine, muu hulgas rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepanekust, sealhulgas praktilise rakendamise nõuetest.

| 2. | Viiakse läbi neli piirkondlikku või allpiirkondlikku seminari, millest võtab osa vähemalt suurem osa asjaomaste piirkondade riikidest. |
| --- | --- |

2.

Viiakse läbi neli piirkondlikku või allpiirkondlikku seminari, millest võtab osa vähemalt suurem osa asjaomaste piirkondade riikidest.

| 3. | Poliitiliseks progressiks soodsam kliima, mis kajastub projekti 2 alusel kavandatavatest mitmepoolsetest kohtumistest osavõtus, mis on suurem kui otsuse 2012/281/ÜVJP alusel toetatud toimimisjuhendi teemalistest avatud konsultatsioonidest osavõtt (61 riiki). |
| --- | --- |

3.

Poliitiliseks progressiks soodsam kliima, mis kajastub projekti 2 alusel kavandatavatest mitmepoolsetest kohtumistest osavõtus, mis on suurem kui otsuse 2012/281/ÜVJP alusel toetatud toimimisjuhendi teemalistest avatud konsultatsioonidest osavõtt (61 riiki).

3.   Projekti kirjeldus

| 1. | On plaanis, et enne toimimisjuhendi avamist allakirjutamiseks toimub kuni neli piirkondlikku või allpiirkondlikku seminari, et arutada läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid, keskendudes tulevasele toimimisjuhendile ja selle praktilisele toimimisele, sealhulgas rakendamise planeerimisele riikides. |
| --- | --- |

1.

On plaanis, et enne toimimisjuhendi avamist allakirjutamiseks toimub kuni neli piirkondlikku või allpiirkondlikku seminari, et arutada läbipaistvust ja usaldust suurendavaid meetmeid, keskendudes tulevasele toimimisjuhendile ja selle praktilisele toimimisele, sealhulgas rakendamise planeerimisele riikides.

| 2. | Piirkondlikul ja/või rahvusvahelisel tasandil korraldatakse kuni neli väikest teavitusüritust, näiteks ÜRO Peaassamblee või desarmeerimiskonverentsi raames, et edendada ja toetada protsessi järgmist etappi. |
| --- | --- |

2.

Piirkondlikul ja/või rahvusvahelisel tasandil korraldatakse kuni neli väikest teavitusüritust, näiteks ÜRO Peaassamblee või desarmeerimiskonverentsi raames, et edendada ja toetada protsessi järgmist etappi.

| 3. | Ürituste toimumiskohad otsustab kõrge esindaja, kes konsulteerib võimaluse korral ELi liikmesriikidega, lähtudes rakendusüksuse ettepanekutest. |
| --- | --- |

3.

Ürituste toimumiskohad otsustab kõrge esindaja, kes konsulteerib võimaluse korral ELi liikmesriikidega, lähtudes rakendusüksuse ettepanekutest.

| b. | Projekt 2: kuni kolme mitmepoolse kohtumise korraldamine, kus osaleksid kõik huvitatud riigid, et soodustada läbirääkimisi rahvusvahelise toimimisjuhendi üle peetud avatud konsultatsioonide käigus koostatud teksti kavandi alusel, et saavutada juhendi sõlmimine ja ametlik vastuvõtmine
  1.   Projekti eesmärk








  1. | Huvitatud riikide ja muude avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepaneku üle peetavates läbirääkimistes osalejate kokkutoomine ÜRO GGE aruandes esitatud soovituste rakendamise eesmärgil, pidades silmas toimimisjuhendi vastuvõtmist. |
| --- | --- | --- |

b.

Projekt 2: kuni kolme mitmepoolse kohtumise korraldamine, kus osaleksid kõik huvitatud riigid, et soodustada läbirääkimisi rahvusvahelise toimimisjuhendi üle peetud avatud konsultatsioonide käigus koostatud teksti kavandi alusel, et saavutada juhendi sõlmimine ja ametlik vastuvõtmine

1.   Projekti eesmärk

1.

Huvitatud riikide ja muude avakosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi ettepaneku üle peetavates läbirääkimistes osalejate kokkutoomine ÜRO GGE aruandes esitatud soovituste rakendamise eesmärgil, pidades silmas toimimisjuhendi vastuvõtmist.

2.   Projekti tulemused/rakendamise näitajad

| 1. | Saavutatakse diplomaatiline protsess, mis võimaldab pidada läbirääkimisi toimimisjuhendi ettepaneku üle, sealhulgas korraldada läbirääkimiskonverents ja toimimisjuhendile allakirjutamise konverents. |
| --- | --- |

1.

Saavutatakse diplomaatiline protsess, mis võimaldab pidada läbirääkimisi toimimisjuhendi ettepaneku üle, sealhulgas korraldada läbirääkimiskonverents ja toimimisjuhendile allakirjutamise konverents.

| 2. | Ulatuslik rahvusvaheline toetus juhendi ettepanekule, mis võimaldab selle rahvusvahelisel kogukonnal 2016. aasta esimeseks poolaastaks vastu võtta. |
| --- | --- |

2.

Ulatuslik rahvusvaheline toetus juhendi ettepanekule, mis võimaldab selle rahvusvahelisel kogukonnal 2016. aasta esimeseks poolaastaks vastu võtta.

3.   Projekti kirjeldus

| 1. | Korraldatakse kuni kolm avatud mitmepoolset koosolekut, kuhu kutsutakse ÜRO liikmesriigid ja asjaomased organisatsioonid, sealhulgas






  a) | kuni kaks läbirääkimiskonverentsi, mis võimaldavad rahvusvahelisel kogukonnal käsitleda avatud konsultatsioonide protsessis koostatud juhendi kavandit, et tekst lõplikult viimistleda; |
| --- | --- | --- |

1.

Korraldatakse kuni kolm avatud mitmepoolset koosolekut, kuhu kutsutakse ÜRO liikmesriigid ja asjaomased organisatsioonid, sealhulgas

a)

kuni kaks läbirääkimiskonverentsi, mis võimaldavad rahvusvahelisel kogukonnal käsitleda avatud konsultatsioonide protsessis koostatud juhendi kavandit, et tekst lõplikult viimistleda;

| b) | konverents toimimisjuhendile allakirjutamiseks. |
| --- | --- |

b)

konverents toimimisjuhendile allakirjutamiseks.

| 2. | Ürituste toimumiskohad otsustab kõrge esindaja, kes konsulteerib võimaluse korral ELi liikmesriikidega, lähtudes rakendusüksuse ettepanekutest. |
| --- | --- |

2.

Ürituste toimumiskohad otsustab kõrge esindaja, kes konsulteerib võimaluse korral ELi liikmesriikidega, lähtudes rakendusüksuse ettepanekutest.

3.   Menetluslikud aspektid ja koordineerimine

| a. | Projektide rakendamise algatab juhtkomitee eesmärgiga määrata kindlaks koostöö kord ja üksikasjad. Juhtkomitee vaatab projektide rakendamise regulaarselt vähemalt korra kuue kuu jooksul läbi, kasutades muu hulgas elektroonilisi vahendeid ja pidades telekonverentse. |
| --- | --- |

a.

Projektide rakendamise algatab juhtkomitee eesmärgiga määrata kindlaks koostöö kord ja üksikasjad. Juhtkomitee vaatab projektide rakendamise regulaarselt vähemalt korra kuue kuu jooksul läbi, kasutades muu hulgas elektroonilisi vahendeid ja pidades telekonverentse.

| b. | Juhtkomitee liikmeks on vastavalt vajadusele kõrge esindaja, UNODA, UNIDIRi ja asjaomaste ÜRO institutsioonide esindajad. |
| --- | --- |

b.

Juhtkomitee liikmeks on vastavalt vajadusele kõrge esindaja, UNODA, UNIDIRi ja asjaomaste ÜRO institutsioonide esindajad.

| c. | UNODA ja UNIDIRi esitatud ettepanekute alusel otsustab kõrge esindaja, konsulteerides võimaluse korral ELi liikmesriikidega, selle projekti raames korraldatavate seminaride ja kohtumiste asukoha ja struktuurilise ülesehituse. |
| --- | --- |

c.

UNODA ja UNIDIRi esitatud ettepanekute alusel otsustab kõrge esindaja, konsulteerides võimaluse korral ELi liikmesriikidega, selle projekti raames korraldatavate seminaride ja kohtumiste asukoha ja struktuurilise ülesehituse.

4.   Aruandlus ja hindamine

| a. | Rakendusüksused esitavad kõrgele esindajale projekti esimese aasta lõpus kirjeldava kokkuvõtte ja finantsaruande, püüdes järgida ÜRO aruandlustsüklit. |
| --- | --- |

a.

Rakendusüksused esitavad kõrgele esindajale projekti esimese aasta lõpus kirjeldava kokkuvõtte ja finantsaruande, püüdes järgida ÜRO aruandlustsüklit.

| b. | Rakendusüksused esitavad kõrgele esindajale projekti lõpuleviimisel lõpparuande. |
| --- | --- |

b.

Rakendusüksused esitavad kõrgele esindajale projekti lõpuleviimisel lõpparuande.

| c. | Aruanded rakendusüksuste edusammude ja olukorra kohta, publikatsioonid, pressiteated ja uuendused edastatakse ilmumisel kõrgele esindajale ja Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

c.

Aruanded rakendusüksuste edusammude ja olukorra kohta, publikatsioonid, pressiteated ja uuendused edastatakse ilmumisel kõrgele esindajale ja Euroopa Komisjonile.

5.   Kestus

Kõnealuse projekti eeldatav rakendamisaeg on 24 kuud.

6.   Kasusaajad

| a. | ÜRO liikmesriigid. |
| --- | --- |

a.

ÜRO liikmesriigid.

| b. | Valitsusvälised sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskond ja tööstus. |
| --- | --- |

b.

Valitsusvälised sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskond ja tööstus.

7.   Kolmandatest isikutest esindajad

| a. | Kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi piirkondliku seotuse suurendamiseks võidakse käesoleva otsusega rahastada ELi-väliste ekspertide, sealhulgas asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. |
| --- | --- |

a.

Kosmosetegevuse rahvusvahelise toimimisjuhendi piirkondliku seotuse suurendamiseks võidakse käesoleva otsusega rahastada ELi-väliste ekspertide, sealhulgas asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist.

| b. | Vastavalt vajadusele rahastatakse UNODA, UNIDIRi ja UNOOSA esindajate osalemist käesoleva otsusega seotud tegevuses. |
| --- | --- |

b.

Vastavalt vajadusele rahastatakse UNODA, UNIDIRi ja UNOOSA esindajate osalemist käesoleva otsusega seotud tegevuses.

8.   Rakendusüksus

| a. | Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tehakse ülesandeks UNODA-le projekti 1 allprojekti 3.2 (teavitusüritused) ja projekti 2 elluviimiseks ning UNIDIRile projekti 1 allprojekti 3.1 (piirkondlikud ja allpiirkondlikud seminarid) elluviimiseks. |
| --- | --- |

a.

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tehakse ülesandeks UNODA-le projekti 1 allprojekti 3.2 (teavitusüritused) ja projekti 2 elluviimiseks ning UNIDIRile projekti 1 allprojekti 3.1 (piirkondlikud ja allpiirkondlikud seminarid) elluviimiseks.

| b. | UNODA ja UNIDIR teevad vajaduse korral koostööd selliste üksustega nagu UNOOSA, rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, mõttekojad, valitsusvälised organisatsioonid ja tööstus. |
| --- | --- |

b.

UNODA ja UNIDIR teevad vajaduse korral koostööd selliste üksustega nagu UNOOSA, rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, mõttekojad, valitsusvälised organisatsioonid ja tööstus.

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/204,

6. veebruar 2015,

millega muudetakse kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvalt otsuse 2007/777/EÜ II lisas esitatud Kanadat käsitlevat kannet loetelus, kus on esitatud need kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 554 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat osa, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4 ning artikli 9 lõike 4 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on sätestatud looma- ja inimtervishoiu nõuded lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte saadetiste (edaspidi „kaubad”) liitu importimiseks, liidu kaudu toimuvaks transiidiks ja liidus ladustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on sätestatud looma- ja inimtervishoiu nõuded lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte saadetiste (edaspidi „kaubad”) liitu importimiseks, liidu kaudu toimuvaks transiidiks ja liidus ladustamiseks.

| (2) | Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osas on kirjeldatud nende kolmandate riikide piirkondi, mille suhtes on kõnealuste kaupade toomisel liitu kehtestatud piirangud selleks, et kaitsta loomade tervist, ja kus kohaldatakse piirkondadeks jaotamist. Kõnealuse lisa 2. osas on sätestatud loetelu nende kolmandate riikide ja riikide osade kohta, kust lubatakse kõnealuseid kaupu liitu tuua juhul, kui kaupa on töödeldud vastavalt kõnealuse lisa 4. osas sätestatule. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osas on kirjeldatud nende kolmandate riikide piirkondi, mille suhtes on kõnealuste kaupade toomisel liitu kehtestatud piirangud selleks, et kaitsta loomade tervist, ja kus kohaldatakse piirkondadeks jaotamist. Kõnealuse lisa 2. osas on sätestatud loetelu nende kolmandate riikide ja riikide osade kohta, kust lubatakse kõnealuseid kaupu liitu tuua juhul, kui kaupa on töödeldud vastavalt kõnealuse lisa 4. osas sätestatule.

| (3) | Kanada on loetletud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas riigina, kust on lubatud muu hulgas tuua liitu kaupu, mis on saadud kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest jahilindudest ning mida on töödeldud muul viisil kui eritöötlusega vastavalt kõnealuse lisa 4. osale (töötlemisviis „A”); lisaks peab olema täidetud tingimus, et kauba valmistamiseks kasutatud liha vastab värske liha suhtes kohaldatavatele loomatervishoiunõuetele, sealhulgas nõudele, et kolmas riik või selle osa, kust liha on pärit, on vaba kõrge patogeensusega linnugripist, nagu on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ III lisas esitatud näidissertifikaadis. |
| --- | --- |

(3)

Kanada on loetletud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas riigina, kust on lubatud muu hulgas tuua liitu kaupu, mis on saadud kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest jahilindudest ning mida on töödeldud muul viisil kui eritöötlusega vastavalt kõnealuse lisa 4. osale (töötlemisviis „A”); lisaks peab olema täidetud tingimus, et kauba valmistamiseks kasutatud liha vastab värske liha suhtes kohaldatavatele loomatervishoiunõuetele, sealhulgas nõudele, et kolmas riik või selle osa, kust liha on pärit, on vaba kõrge patogeensusega linnugripist, nagu on sätestatud otsuse 2007/777/EÜ III lisas esitatud näidissertifikaadis.

| (4) | Liidu ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (3) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Kanadas aset leidva haiguspuhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Liidu ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (3) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Kanadas aset leidva haiguspuhangu korral.

| (5) | Kanada Briti Columbia provintsis paiknevates linnukasvatustes on kinnitatud kõrge patogeensusega linnugripi alaliigi H5N2 esinemist. |
| --- | --- |

(5)

Kanada Briti Columbia provintsis paiknevates linnukasvatustes on kinnitatud kõrge patogeensusega linnugripi alaliigi H5N2 esinemist.

| (6) | Kui arvestada Kanada praegust kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvat olukorda, ei ole töötlemisviis „A” piisav selleks, et kõrvaldada ohtu, mida kujutab endast loomade tervisele kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest jahilindudest saadud kauba toomine liitu. Et hoida ära kõrge patogeensusega linnugripi viiruse liitu toomine, tuleks nende kaupade puhul kasutada vähemalt otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisi „D”. |
| --- | --- |

(6)

Kui arvestada Kanada praegust kõrge patogeensusega linnugripiga seonduvat olukorda, ei ole töötlemisviis „A” piisav selleks, et kõrvaldada ohtu, mida kujutab endast loomade tervisele kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest jahilindudest saadud kauba toomine liitu. Et hoida ära kõrge patogeensusega linnugripi viiruse liitu toomine, tuleks nende kaupade puhul kasutada vähemalt otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisi „D”.

| (7) | Kanada esitas oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Hindamise alusel, liidu ja Kanada kokkuleppes sätestatud kohustuste ja Kanada esitatud tagatiste põhjal on asjakohane järeldada, et töötlemisviisi „D” kasutamise nõudmisest peaks piisama selleks, et hõlmata riske, mis on seotud kõnealusest haigusest mõjutatud piirkondades kasvatud kodulindude või uluklindude või seal elunevate looduslike jahilindude lihast saadud kaupade liitu toomisega (need on piirkonnad, mille suhtes Kanada veterinaarametid on praeguste haiguspuhangute tõttu piirangud kehtestanud). Seetõttu tuleks vastavalt muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. ja 4. osa. |
| --- | --- |

(7)

Kanada esitas oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Hindamise alusel, liidu ja Kanada kokkuleppes sätestatud kohustuste ja Kanada esitatud tagatiste põhjal on asjakohane järeldada, et töötlemisviisi „D” kasutamise nõudmisest peaks piisama selleks, et hõlmata riske, mis on seotud kõnealusest haigusest mõjutatud piirkondades kasvatud kodulindude või uluklindude või seal elunevate looduslike jahilindude lihast saadud kaupade liitu toomisega (need on piirkonnad, mille suhtes Kanada veterinaarametid on praeguste haiguspuhangute tõttu piirangud kehtestanud). Seetõttu tuleks vastavalt muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. ja 4. osa.

| (8) | Seepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. veebruar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  Komisjoni otsus 2007/777/EÜ, 29. november 2007, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 49).

2

(3)  Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid ja mis kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 1999/201/EÜ (EÜT L 71, 18.3.1999, lk 3).

3

---

LISA

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 1. osas lisatakse Brasiiliat ja Hiinat käsitlevate kannete vahele järgmine kanne Kanada kohta:








  „Kanada | CA | 01/2014 | Kogu riik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CA-1 | 01/2014 | Kogu Kanada riik, välja arvatud ala CA-2 |
| CA-2 | 01/2014 | Kanada ala, mille kirjelduses on märgitud „Esmane kontrollitsoon”
  ja mis on piiritletud järgmiselt:






  — | läänes – Vaikne ookean; |

1)

1. osas lisatakse Brasiiliat ja Hiinat käsitlevate kannete vahele järgmine kanne Kanada kohta:

„Kanada

CA

01/2014

Kogu riik

CA-1

01/2014

Kogu Kanada riik, välja arvatud ala CA-2

CA-2

01/2014

Kanada ala, mille kirjelduses on märgitud „Esmane kontrollitsoon”

ja mis on piiritletud järgmiselt:

—

läänes – Vaikne ookean;

| — | lõunas – Ameerika Ühendriikide riigipiir; |
| --- | --- |

—

lõunas – Ameerika Ühendriikide riigipiir;

| — | põhjas – kiirtee nr 16; |
| --- | --- |

—

põhjas – kiirtee nr 16;

| — | idas – Briti Columbia provintsi ja Alberta provintsi vaheline piir.” |
| --- | --- |

—

idas – Briti Columbia provintsi ja Alberta provintsi vaheline piir.”

| 2) | 2. osas asendatakse Kanadat käsitlev kanne järgmisega:



















  „CA | Kanada CA | A | A | A | A | XXX | XXX | A | A | A | XXX | A | XXX | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada CA-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | XXX | A | A | A |
| Kanada CA-2 | A | A | A | A | D | D | A | A | A | XXX | A | D | A” |

2)

2. osas asendatakse Kanadat käsitlev kanne järgmisega:

„CA

Kanada CA

A

A

A

A

XXX

XXX

A

A

A

XXX

A

XXX

A

Kanada CA-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

A

Kanada CA-2

A

A

A

A

D

D

A

A

A

XXX

A

D

A”

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/48

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/205,

6. veebruar 2015,

millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ teatavate kaitsemeetmete kohta seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhanguga Bulgaarias

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 699 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (3) eriti selle artikli 63 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003, (4) eriti selle artikli 36 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2006/415/EÜ (5) on sätestatud teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb kohaldada, et hoida ära kõrge patogeensusega linnugripi levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine nimetatud haiguse puhangu kahtluse või kinnitust leidnud puhangu korral. Sellised piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2006/415/EÜ (5) on sätestatud teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb kohaldada, et hoida ära kõrge patogeensusega linnugripi levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine nimetatud haiguse puhangu kahtluse või kinnitust leidnud puhangu korral. Sellised piirkonnad on loetletud kõnealuse otsuse lisas.

| (2) | Pärast alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi kinnitatud puhangut Bulgaarias võttis asjaomane liikmesriik kooskõlas otsusega 2006/415/EÜ kaitsemeetmed ning kehtestas kõnealuse otsuse artikli 4 kohaselt A- ja B-piirkonna. |
| --- | --- |

(2)

Pärast alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi kinnitatud puhangut Bulgaarias võttis asjaomane liikmesriik kooskõlas otsusega 2006/415/EÜ kaitsemeetmed ning kehtestas kõnealuse otsuse artikli 4 kohaselt A- ja B-piirkonna.

| (3) | Komisjon on koostöös Bulgaariaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkonna piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib Bulgaaria A- ja B-piirkonna kinnitada ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on koostöös Bulgaariaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkonna piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib Bulgaaria A- ja B-piirkonna kinnitada ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse.

| (4) | Bulgaaria A- ja B-piirkond tuleks loetleda otsuse 2006/415/EÜ lisas. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria A- ja B-piirkond tuleks loetleda otsuse 2006/415/EÜ lisas.

| (5) | Otsuse 2006/415/EÜ lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2006/415/EÜ lisa tuleks seega vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/415/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. veebruar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

(4)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 1.

4

(5)  Komisjoni otsus 2006/415/EÜ, 14. juuni 2006, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ (ELT L 164, 16.6.2006, lk 51).

5

---

LISA

„LISA

A OSA

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud A-piirkond

| ISO riigikood | Liikmesriik | A-piirkond | Artiklis 5 sätestatud meetmete artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohase kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (olemasolu korral) | Nimetus |
| BG | Bulgaaria | | Piirkonda kuuluvad: | 5. märts 2015 |
| | | | Kaitsetsoon: |
| 52279 | Konstantinovo |
| | | | Järelevalvetsoon: |
| 07079 | Burgase linna järgmised osad:






  — | Meden rudnik |

ISO riigikood

Liikmesriik

A-piirkond

Artiklis 5 sätestatud meetmete artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohase kohaldamise lõppkuupäev

Kood

(olemasolu korral)

Nimetus

BG

Bulgaaria

Piirkonda kuuluvad:

5. märts 2015

Kaitsetsoon:

52279

Konstantinovo

Järelevalvetsoon:

07079

Burgase linna järgmised osad:

—

Meden rudnik

| — | Gorno ezerovo |
| --- | --- |

—

Gorno ezerovo

| — | Varli bryag |
| --- | --- |

—

Varli bryag

21141

Dimchevo

80916

Cherni vrah

57337

Polski izvor

43623

Livada

23604

Drachevo

20273

Debelt

58400

Prisad

B OSA

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud B-piirkond

| ISO riigikood | Liikmesriik | B-piirkond | Artiklis 5 sätestatud meetmete artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohase kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (olemasolu korral) | Nimetus |
| BG | Bulgaaria | | Piirkonda kuuluvad: | 5. märts 2015” |
| BGS04 | Burgase vald |
| BGS08 | Kameno vald |
| BGS21 | Sozopoli vald |
| | Sredetsi valla asulad: |
| 63055 | — | Rosenovo |

ISO riigikood

Liikmesriik

B-piirkond

Artiklis 5 sätestatud meetmete artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohase kohaldamise lõppkuupäev

Kood

(olemasolu korral)

Nimetus

BG

Bulgaaria

Piirkonda kuuluvad:

5. märts 2015”

BGS04

Burgase vald

BGS08

Kameno vald

BGS21

Sozopoli vald

Sredetsi valla asulad:

63055

—

Rosenovo

17974

| — | Sredets |
| --- | --- |

—

Sredets

24712

| — | Djulevo |
| --- | --- |

—

Djulevo

70322

| — | Suhodol |
| --- | --- |

—

Suhodol

30168

| — | Zagortsi |
| --- | --- |

—

Zagortsi

65560

| — | Svetlina |
| --- | --- |

—

Svetlina

03455

| — | Belila |
| --- | --- |

—

Belila

59015

| — | Panchevo |
| --- | --- |

—

Panchevo

Pomorie valla asulad:

57491

| — | Pomorie |
| --- | --- |

—

Pomorie

35691

| — | Kamenar |
| --- | --- |

—

Kamenar

00271

| — | Aheloi |
| --- | --- |

—

Aheloi

35033

| — | Kableshkovo |
| --- | --- |

—

Kableshkovo

44425

| — | Laka |
| --- | --- |

—

Laka

---

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/52

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/206,

9. veebruar 2015,

millega lubatakse kasutada Daimler AG tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tootja Daimler AG (edaspidi „taotleja”) esitas 14. novembril 2013 taotluse tõhusate valgusdiood-välisvalgustite heakskiitmiseks uuendusliku tehnoloogiapaketina. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Komisjon leidis, et esialgses taotluses oli puudu teatav oluline teave, ning palus taotlejal selle teabe lisada. Taotleja esitas nõutud teabe 14. mail 2014. Leiti, et taotlus on täielik, ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas täieliku teabe ametliku kättesaamise kuupäevale järgneval päeval ehk 15. mail 2014. |
| --- | --- |

(1)

Tootja Daimler AG (edaspidi „taotleja”) esitas 14. novembril 2013 taotluse tõhusate valgusdiood-välisvalgustite heakskiitmiseks uuendusliku tehnoloogiapaketina. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Komisjon leidis, et esialgses taotluses oli puudu teatav oluline teave, ning palus taotlejal selle teabe lisada. Taotleja esitas nõutud teabe 14. mail 2014. Leiti, et taotlus on täielik, ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas täieliku teabe ametliku kättesaamise kuupäevale järgneval päeval ehk 15. mail 2014.

| (2) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”) (3). |
| --- | --- |

(2)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”) (3).

| (3) | Taotluses osutatakse tõhusale välisvalgustusele, mis hõlmab valgusdioodide kasutamist sõidukite lähitulelaternates, kaugtulelaternates, eesmistes ääretulelaternates ja numbritulelaternas. Kõnealune tehnoloogiapakett on sarnane uuenduslikku tehnoloogiat kasutavate tehniliste lahendustega, mis on ökoinnovatsioonina heaks kiidetud komisjoni rakendusotsustega 2013/128/EL (4) ja 2014/128/EL (5). Samuti tuleks märkida, et Daimler AG taotlus põhineb tehnilistes suunistes kirjeldatud lihtsustatud lähenemisviisil, nagu rakendusotsusega 2014/128/EL varem heaks kiidetud taotlus, samal ajal kui rakendusotsusega 2013/128/EL heaks kiidetud taotlus põhines terviklikul lähenemisviisil. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses osutatakse tõhusale välisvalgustusele, mis hõlmab valgusdioodide kasutamist sõidukite lähitulelaternates, kaugtulelaternates, eesmistes ääretulelaternates ja numbritulelaternas. Kõnealune tehnoloogiapakett on sarnane uuenduslikku tehnoloogiat kasutavate tehniliste lahendustega, mis on ökoinnovatsioonina heaks kiidetud komisjoni rakendusotsustega 2013/128/EL (4) ja 2014/128/EL (5). Samuti tuleks märkida, et Daimler AG taotlus põhineb tehnilistes suunistes kirjeldatud lihtsustatud lähenemisviisil, nagu rakendusotsusega 2014/128/EL varem heaks kiidetud taotlus, samal ajal kui rakendusotsusega 2013/128/EL heaks kiidetud taotlus põhines terviklikul lähenemisviisil.

| (4) | Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.

| (5) | Taotleja on tõendanud, et valgusdioode kasutati lähitulelaternates, kaugtulelaternates, eesmistes ääretulelaternates ja numbritulelaternas alla 3 % võrdlusaastal (2009) registreeritud uutes sõiduautodes. Selle toetuseks on taotleja osutanud tehnilistele suunistele, milles on esitatud Euroopa autoosade tarnijate assotsiatsiooni CLEPA algatuse Light Sight Safety kokkuvõte. Taotleja on kasutanud eelnevalt kindlaks määratud funktsioone ja keskmiseid andmeid kooskõlas tehnilistes suunistes kirjeldatud lihtsustatud käsitlusega. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja on tõendanud, et valgusdioode kasutati lähitulelaternates, kaugtulelaternates, eesmistes ääretulelaternates ja numbritulelaternas alla 3 % võrdlusaastal (2009) registreeritud uutes sõiduautodes. Selle toetuseks on taotleja osutanud tehnilistele suunistele, milles on esitatud Euroopa autoosade tarnijate assotsiatsiooni CLEPA algatuse Light Sight Safety kokkuvõte. Taotleja on kasutanud eelnevalt kindlaks määratud funktsioone ja keskmiseid andmeid kooskõlas tehnilistes suunistes kirjeldatud lihtsustatud käsitlusega.

| (6) | Taotleja on kooskõlas tehnilistes suunistes kirjeldatud lihtsustatud käsitlusega kasutanud halogeenvalgusteid võrdlusmaterjalina, mille alusel tõendatakse CO2-heite vähendamise võimet tõhusa välisvalgustuse puhul, mis hõlmab valgusdioodide kasutamist sõidukite lähitulelaternates, kaugtulelaternates, eesmistes ääretulelaternates ja numbritulelaternas. |
| --- | --- |

(6)

Taotleja on kooskõlas tehnilistes suunistes kirjeldatud lihtsustatud käsitlusega kasutanud halogeenvalgusteid võrdlusmaterjalina, mille alusel tõendatakse CO2-heite vähendamise võimet tõhusa välisvalgustuse puhul, mis hõlmab valgusdioodide kasutamist sõidukite lähitulelaternates, kaugtulelaternates, eesmistes ääretulelaternates ja numbritulelaternas.

| (7) | Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks. Selles kasutatakse valemeid, mis vastavad tehnilistes suunistes valgustusfunktsioonide kirjeldamiseks kasutatud lihtsustatud käsitluse valemitele. Arvestades, et taotleja on esitanud taotluse seoses uuendusliku tehnoloogiapaketiga, mis hõlmab tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid, peab komisjon õigeks kohandada CO2-heite vähenemise arvutamiseks kasutatavaid valemeid nii, et need kirjeldavad kogu valgustipaketi CO2-heidet vähendavat mõju. Seepärast erineb otsuse lisas kirjeldatud metoodika teatavate oluliste elementide poolest rakendusotsusega 2014/128/EL heaks kiidetud metoodikast. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uuendusliku tehnoloogia kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6. |
| --- | --- |

(7)

Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks. Selles kasutatakse valemeid, mis vastavad tehnilistes suunistes valgustusfunktsioonide kirjeldamiseks kasutatud lihtsustatud käsitluse valemitele. Arvestades, et taotleja on esitanud taotluse seoses uuendusliku tehnoloogiapaketiga, mis hõlmab tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid, peab komisjon õigeks kohandada CO2-heite vähenemise arvutamiseks kasutatavaid valemeid nii, et need kirjeldavad kogu valgustipaketi CO2-heidet vähendavat mõju. Seepärast erineb otsuse lisas kirjeldatud metoodika teatavate oluliste elementide poolest rakendusotsusega 2014/128/EL heaks kiidetud metoodikast. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uuendusliku tehnoloogia kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6.

| (8) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõendanud, et uudse tehnilise lahenduse abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(8)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõendanud, et uudse tehnilise lahenduse abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km.

| (9) | Kuna välisvalgustuse sisselülitumist ei nõuta CO2-heitega seotud tüübikinnituskatsetel, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 715/2007 (6) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008, (7) on komisjon nõus, et kõnealuste valgusfunktsioonide suhtes ei kohaldata standardset katsetsüklit. |
| --- | --- |

(9)

Kuna välisvalgustuse sisselülitumist ei nõuta CO2-heitega seotud tüübikinnituskatsetel, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 715/2007 (6) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008, (7) on komisjon nõus, et kõnealuste valgusfunktsioonide suhtes ei kohaldata standardset katsetsüklit.

| (10) | Asjaomaste valgusfunktsioonide sisselülitumine on kohustuslik selleks, et tagada sõiduki ohutu kasutamine juhi valikutest sõltumata. Seetõttu leiab komisjon, et valgusdioodide kasutamisega saadav CO2-heite vähendamine on tootja saavutus. |
| --- | --- |

(10)

Asjaomaste valgusfunktsioonide sisselülitumine on kohustuslik selleks, et tagada sõiduki ohutu kasutamine juhi valikutest sõltumata. Seetõttu leiab komisjon, et valgusdioodide kasutamisega saadav CO2-heite vähendamine on tootja saavutus.

| (11) | Komisjon leiab, et kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus nimega TÜV NORD Mobilität GmbH & Co. KG ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon leiab, et kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus nimega TÜV NORD Mobilität GmbH & Co. KG ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi.

| (12) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uudse tehnilise lahenduse heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid. |
| --- | --- |

(12)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uudse tehnilise lahenduse heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid.

| (13) | Iga tootja, kes soovib eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2 eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uudse tehnilise lahenduse abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama käesolevale otsusele asjaomastele sõidukitele EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavas taotluses. |
| --- | --- |

(13)

Iga tootja, kes soovib eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2 eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uudse tehnilise lahenduse abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama käesolevale otsusele asjaomastele sõidukitele EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavas taotluses.

| (14) | Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (8) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heakskiidetud uudse tehnilise lahenduse tähistamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (8) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heakskiidetud uudse tehnilise lahenduse tähistamiseks.

| (15) | Rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 10 lõikes 2 osutatud uudse tehnilise lahenduse hindamiseks ette nähtud ajavahemik hakkab lõppema. Seega on asjakohane, et otsus jõustuks niipea kui võimalik, |
| --- | --- |

(15)

Rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 10 lõikes 2 osutatud uudse tehnilise lahenduse hindamiseks ette nähtud ajavahemik hakkab lõppema. Seega on asjakohane, et otsus jõustuks niipea kui võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   M1-kategooria sõidukite puhul kasutamiseks ette nähtud tõhusad valgusdiood-välisvalgustid kiidetakse heaks kui uuenduslik tehnoloogia määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses.

2.   Lõikes 1 osutatud tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamisega vähendatav CO2-heite kogus tehakse kindlaks lisas sätestatud metoodika abil.

3.   Tüübikinnitusdokumentidesse kantav individuaalne ökoinnovatsiooni kood, mida kasutatakse käesolevas otsuses heakskiidetud uudse tehnilise lahenduse tähistamiseks, on „10”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2013/128/EL, 13. märts 2013, millega lubatakse teatavates M1-kategooria sõidukite valgusfunktsioonides kasutada valgusdioode kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 70, 14.3.2013, lk 7).

4

2

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2014/128/EL, 10. märts 2014, millega lubatakse kasutada valgusdioodidega lähitulemoodulit „E-light” kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 70, 11.3.2014, lk 30).

5

2

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2007, 20. juuni 2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

6

(7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 692/2008, 18. juuli 2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

8

---

LISA

1.   Katsemetoodika – sissejuhatus

Selleks et teha kindlaks, kui palju CO2-heide väheneb tänu tõhusate valgusdiood-välisvalgustite kasutamisele M1-kategooria sõidukil, tuleb kindlaks määrata järgmine:

| a) | katsetingimused; |
| --- | --- |

a)

katsetingimused;

| b) | katsetamise kord; |
| --- | --- |

b)

katsetamise kord;

| c) | valemid CO2-heite vähenemise arvutamiseks; |
| --- | --- |

c)

valemid CO2-heite vähenemise arvutamiseks;

| d) | standardhälbe arvutamise valemid; |
| --- | --- |

d)

standardhälbe arvutamise valemid;

| e) | CO2-heite vähenemise kindlakstegemine tüübikinnitusasutustes tõendamiseks. |
| --- | --- |

e)

CO2-heite vähenemise kindlakstegemine tüübikinnitusasutustes tõendamiseks.

2.   Katsetingimused

Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 112 (1)„Ühtsed sätted mootorsõidukite selliste esilaternate tunnustamise kohta, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja on varustatud hõõglampide ja/või LED-moodulitega”. Energiatarbe kindlakstegemiseks võetakse aluseks eeskirja nr 112 punkt 6.1.4 ning sama eeskirja 10. lisa punktid 3.2.1 ja 3.2.2.

3.   Katsetamise kord

Mõõtmised tuleb teha nii, nagu on näidatud joonisel 1. Kasutatakse järgmisi seadmeid:

| — | kaks digitaalset multimeetrit, üks alalisvoolu ja teine alalispinge mõõtmiseks; |
| --- | --- |

—

kaks digitaalset multimeetrit, üks alalisvoolu ja teine alalispinge mõõtmiseks;

| — | toiteplokk. |
| --- | --- |

—

toiteplokk.

Kokku tuleks teha viis voolumõõtmist lähitulelaternate, kaugtulelaternate ja eesmistes ääretulelaternate puhul pingega 12,8 V ning numbritulelaterna puhul pingega 10,7 V.

Täpne kasutatud pinge ja mõõdetud vool tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega.

4.   Valemid

CO2-heite vähenemise kindlakstegemiseks ja selle kindlakstegemiseks, kas läviväärtus 1 g CO2/km on saavutatud, tuleb läbida järgmised etapid:

| 1. etapp | : | energiasäästu arvutamine; |
| --- | --- | --- |
| 2. etapp | : | CO2-heite vähenemise arvutamine; |
| 3. etapp | : | CO2-heite vähenemise vea arvutamine; |
| 4. etapp | : | läviväärtuse kontrollimine. |

1. etapp

:

energiasäästu arvutamine;

2. etapp

:

CO2-heite vähenemise arvutamine;

3. etapp

:

CO2-heite vähenemise vea arvutamine;

4. etapp

:

läviväärtuse kontrollimine.

4.1.   Energiasäästu arvutamine

Kõigi viie mõõtmise puhul arvutatakse kasutatud võimsus nii, et kasutatud pinge korrutatakse mõõdetud vooluga. Kui valgusdioodlampide elektriga varustamiseks kasutatakse samm-mootorit või elektroonilist regulaatorit, siis ei võeta mõõtmisel arvesse vastava komponendi koormust. Selle tulemusena saadakse viis väärtust. Iga väärtus esitatakse nelja kümnendkoha täpsusega. Seejärel arvutatakse kasutatud võimsuse keskmine väärtus. Selleks liidetakse kõnealused viis väärtust ja jagatakse summa viiega.

Elektrivõimsuse sääst arvutatakse järgmise valemi abil.

Valem nr 1

ΔP = Pbaseline – Peco-innovation

kus:

| ΔP | : | elektrivõimsuse sääst [W]; |
| --- | --- | --- |
| Pbaseline | : | võrdluslahenduse elektrivõimsus; |
| Peco-innovation | : | ökoinnovatsiooni puhul kasutatud võimsuse keskmine väärtus [W]. |

ΔP

:

elektrivõimsuse sääst [W];

Pbaseline

:

võrdluslahenduse elektrivõimsus;

Peco-innovation

:

ökoinnovatsiooni puhul kasutatud võimsuse keskmine väärtus [W].

Tabel 1

Eri liiki võrdlusvalgustite tarbitav võimsus

| Valgusti liik | Tarbitav koguvõimsus
  [W] |
| --- | --- |
| Lähitulelatern | 137 |
| Kaugtulelatern | 150 |
| Eesmine ääretulelatern | 12 |
| Numbritulelatern | 12 |

Valgusti liik

Tarbitav koguvõimsus

[W]

Lähitulelatern

137

Kaugtulelatern

150

Eesmine ääretulelatern

12

Numbritulelatern

12

4.2.   CO2-heite vähenemise arvutamine

Valgustipaketi CO2-heite vähenemise koondtulemus arvutatakse valemite nr 2 ja 3 abil.

Bensiinimootoriga sõidukite puhul

valem nr 2:

Formula

Diiselmootoriga sõidukite puhul

valem nr 3:

Formula

Nende valemite abil saab välja arvutada CO2-heite vähenemise kokku [gCO2/km].

Valemite 2 ja 3 sisendandmed on järgmised:

| ΔPj | : | valgustiliigi (j) elektrivõimsuse sääst [W], mis on 1. etapi tulemus; |
| --- | --- | --- |
| UFj | : | valgustiliigi (j) kasutuskoefitsient, mis on esitatud tabelis 2; |
| m | : | uuenduslikku tehnoloogiapaketti kuuluvate valgustiliikide arv; |
| v | : | Euroopa uue sõidutsükli (NEDC) keskmine sõidukiirus, mis on 33,58 km/h; |
| VPe – P | : | bensiinimootoriga sõidukite efektiivvõimsuse kulu, milleks on 0,264 l/kWh; |
| VPe – D | : | diiselmootoriga sõidukite efektiivvõimsuse kulu, milleks on 0,22 l/kWh; |
| ηA | : | generaatori kasutegur, mis on 0,67; |
| CFP | : | bensiini ümberarvestustegur, mis on 2 330 gCO2/l; |
| CFD | : | diislikütuse ümberarvestustegur, mis on 2 640 gCO2/l. |

ΔPj

:

valgustiliigi (j) elektrivõimsuse sääst [W], mis on 1. etapi tulemus;

UFj

:

valgustiliigi (j) kasutuskoefitsient, mis on esitatud tabelis 2;

m

:

uuenduslikku tehnoloogiapaketti kuuluvate valgustiliikide arv;

v

:

Euroopa uue sõidutsükli (NEDC) keskmine sõidukiirus, mis on 33,58 km/h;

VPe – P

:

bensiinimootoriga sõidukite efektiivvõimsuse kulu, milleks on 0,264 l/kWh;

VPe – D

:

diiselmootoriga sõidukite efektiivvõimsuse kulu, milleks on 0,22 l/kWh;

ηA

:

generaatori kasutegur, mis on 0,67;

CFP

:

bensiini ümberarvestustegur, mis on 2 330 gCO2/l;

CFD

:

diislikütuse ümberarvestustegur, mis on 2 640 gCO2/l.

Tabel 2

Eri liiki valgustite kasutuskoefitsient

| Valgusti liik | Kasutuskoefitsient (UF) |
| --- | --- |
| Lähitulelatern | 0,33 |
| Kaugtulelatern | 0,03 |
| Eesmine ääretulelatern | 0,36 |
| Numbritulelatern | 0,36 |

Valgusti liik

Kasutuskoefitsient (UF)

Lähitulelatern

0,33

Kaugtulelatern

0,03

Eesmine ääretulelatern

0,36

Numbritulelatern

0,36

4.3.   CO2-heite vähenemise statistilise vea arvutamine

CO2-heite vähenemise statistiline viga määratakse kahes etapis. Esimeses etapis tuleb elektrivõimsuse vea väärtus määrata standardhälbena, millele vastab usaldusvahemik 68 %.

Selleks kasutatakse valemit 4.

Valem nr 4:

Formula

kus:

| | : | aritmeetilise keskmise standardhälve [W]; |
| --- | --- | --- |
| xi | : | mõõdetud väärtus [W]; |
| | : | aritmeetiline keskmine [W]; |
| n | : | mõõtmiste arv, mis on 5. |

Formula

:

aritmeetilise keskmise standardhälve [W];

xi

:

mõõdetud väärtus [W];

Formula

:

aritmeetiline keskmine [W];

n

:

mõõtmiste arv, mis on 5.

CO2-heite vähenemise vea arvutamiseks bensiinimootoriga ja diiselmootoriga sõidukite puhul tuleb kasutada liitstandardmõõtemääramatust, mida arvutatakse valemiga 5.

Valem nr 5:

Image

kus:

| | : | CO2-heite vähenemise keskmine summaarne viga [gCO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| | : | mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heite vähenemisele kasutatava valgusti liik Pj; |
| σPj | : | valgustiliigi (PJ) viga [W]; |
| m | : | uuenduslikku tehnoloogiapaketti kuuluvate valgustiliikide arv. |

Formula

:

CO2-heite vähenemise keskmine summaarne viga [gCO2/km];

Image

:

mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heite vähenemisele kasutatava valgusti liik Pj;

σPj

:

valgustiliigi (PJ) viga [W];

m

:

uuenduslikku tehnoloogiapaketti kuuluvate valgustiliikide arv.

Tehes valemis 5 asenduse, kasutades valemit 2, saame valemi 6, mida kasutatakse bensiinimootoriga sõidukite CO2-heite vähenemise vea arvutamiseks.

Valem nr 6:

Formula

Tehes valemis 5 asenduse, kasutades valemit 3, saame tulemuseks valemi 7, mida kasutatakse diiselmootoriga sõidukite CO2-heite vähenemise vea arvutamiseks.

Valem nr 7:

Formula

4.4.   Läviväärtuse kontrollimine

Läviväärtuse 1,0 g CO2/km statistiliselt olulise ületamise tõendamiseks tuleks kasutada valemit 8.

Valem nr 8:

Formula

kus:

| MT | : | minimaalne läviväärtus [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| CCO2 | : | CO2-heite vähendamine kokku [g CO2/km], mis tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega; |
| | : | CO2-heite vähenemise keskmine summaarne viga [gCO2/km], mis tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega. |

MT

:

minimaalne läviväärtus [g CO2/km];

CCO2

:

CO2-heite vähendamine kokku [g CO2/km], mis tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega;

Formula

:

CO2-heite vähenemise keskmine summaarne viga [gCO2/km], mis tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega.

Kui uuendusliku tehnoloogiapaketi CO2-heite vähenemine kokku on valemi 8 alusel tehtud arvutuste kohaselt väiksem rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 esitatud läviväärtusest, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 11 lõiget 2.

---

(1)  E/ECE/324/Rev.2/Add.111/Rev.3–E/ECE/TRANS/505/Rev.2/Add.111/Rev.3, 9. jaanuar 2013.

---

Teade lugejatele

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/59

---

Teade lugejale — L 32

| Euroopa Liidu Teataja L 32 ei ilmu. |
| --- |

Euroopa Liidu Teataja L 32 ei ilmu.

---

Parandused

| 10.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/60

---

Komisjoni 20. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 687/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 lennundusjulgestusmeetmete selgitamise, ühtlustamise ja lihtsustamise osas, lennundusjulgestusstandardite samaväärsuse osas ning kauba ja posti suhtes kohaldatavate julgestusmeetmete osas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 182, 21. juuni 2014
  )

Leheküljel 34 lisa punkti 2 alapunktis b asendatava punkti 3.2.1.1 alapunkti d esimeses lauses

asendatakse

„kasutades kõikidel avatuna otse sildtrapile viivatel õhusõiduki ustel elektroonilist lennuvälja läbipääsuloasüsteemi, mis võimaldab juurdepääsu ainult isikutele, kes on saanud väljaõppe vastavalt punktile 11.2.3.7.”

järgmisega:

„kasutades otse õhusõiduki avatud ukseni viiva sildtrapi kõikidel ustel elektroonilist lennuvälja läbipääsuloasüsteemi, mis võimaldab juurdepääsu ainult isikutele, kes on saanud väljaõppe vastavalt punktile 11.2.3.7.”

---