# Euroopa Liidu C 189/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 189 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik15. juuni 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 189

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik15. juuni 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2017/C 189/01 | Nõukogu resolutsioon struktureeritud dialoogi kohta ja pärast 2018. aastat noortevaldkonna Euroopa koostööpoliitika kontekstis noortega peetava dialoogi tulevaste arengute kohta | 1 |
| 2017/C 189/02 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava (1. juuli 2017 – 31. detsember 2020) kohta | 5 |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2017/C 189/03 | Nõukogu soovitus, 22. mai 2017, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas | 15 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2017/C 189/01

Nõukogu resolutsioon struktureeritud dialoogi kohta ja pärast 2018. aastat noortevaldkonna Euroopa koostööpoliitika kontekstis noortega peetava dialoogi tulevaste arengute kohta

1

2017/C 189/02

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava (1. juuli 2017 – 31. detsember 2020) kohta

5

SOOVITUSED

Nõukogu

2017/C 189/03

Nõukogu soovitus, 22. mai 2017, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas

15

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 189/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 189/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2017/C 189/06 | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorsootöö rolli selliste noortele eluks vajalike oskuste arendamise toetamisel, mis hõlbustavad noorte edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu | 30 |
| 2017/C 189/07 | Nõukogu järeldused Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö strateegiliste väljavaadete kohta pärast 2018. aastat | 35 |
| 2017/C 189/08 | Nõukogu järeldused rahvusvaheliste kultuurisuhete suhtes kohaldatava ELi strateegilise lähenemisviisi kohta | 38 |
| 2017/C 189/09 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused vabatahtliku spordialase tegevuse kui sotsiaalse kaasamise platvormi kohta | 40 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 189/10 | Euro vahetuskurss | 45 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2017/C 189/11 | Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2017. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad | 46 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2017/C 189/06

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorsootöö rolli selliste noortele eluks vajalike oskuste arendamise toetamisel, mis hõlbustavad noorte edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu

30

2017/C 189/07

Nõukogu järeldused Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö strateegiliste väljavaadete kohta pärast 2018. aastat

35

2017/C 189/08

Nõukogu järeldused rahvusvaheliste kultuurisuhete suhtes kohaldatava ELi strateegilise lähenemisviisi kohta

38

2017/C 189/09

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused vabatahtliku spordialase tegevuse kui sotsiaalse kaasamise platvormi kohta

40

Euroopa Komisjon

2017/C 189/10

Euro vahetuskurss

45

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2017/C 189/11

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2017. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

46

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2017/C 189/12 | Kohtu määrus, 15. november 2016, kohtuasjas E-7/16 Míla ehf. vs. EFTA järelvalveamet (Esialgne vastuväide vastuvõetavusele – riigiabi – otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus) | 48 |
| 2017/C 189/13 | Kohtu otsus, 16. november 2016, kohtuasjas E-4/16: EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik (Kohtu otsuse, millega on tuvastatud kohustuste rikkumine, täitmata jätmine – Järelevalve- ja kohtulepingu artikkel 33 – Kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed) | 49 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 189/14 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 53 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2017/C 189/12

Kohtu määrus, 15. november 2016, kohtuasjas E-7/16 Míla ehf. vs. EFTA järelvalveamet (Esialgne vastuväide vastuvõetavusele – riigiabi – otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus)

vs.

(Esialgne vastuväide vastuvõetavusele – riigiabi – otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus)

48

2017/C 189/13

Kohtu otsus, 16. november 2016, kohtuasjas E-4/16: EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik (Kohtu otsuse, millega on tuvastatud kohustuste rikkumine, täitmata jätmine – Järelevalve- ja kohtulepingu artikkel 33 – Kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed)

vs.

(Kohtu otsuse, millega on tuvastatud kohustuste rikkumine, täitmata jätmine – Järelevalve- ja kohtulepingu artikkel 33 – Kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed)

49

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 189/14

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business)) (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

53

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Likvideerimismenetluse parandus – Otsus algatada kindlustusandja ADRIA Way likvideerimismenetlus ( ELT C 123, 20.4.2017 ) | 54 |

Parandused

2017/C 189/18

Likvideerimismenetluse parandus – Otsus algatada kindlustusandja ADRIA Way likvideerimismenetlus ( ELT C 123, 20.4.2017 )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/1

---

Nõukogu resolutsioon struktureeritud dialoogi kohta ja pärast 2018. aastat noortevaldkonna Euroopa koostööpoliitika kontekstis noortega peetava dialoogi tulevaste arengute kohta

(2017/C 189/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE, ET

| 1. | nõukogu resolutsioonis, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel, (1) märgitakse, et ajavahemiku 1. jaanuar 2016 – 30. juuni 2017 Euroopa koostöö kontekstis noortevaldkonnas peetava struktureeritud dialoogi üldine temaatiline prioriteet on „võimaldada kõikidel noortel osaleda mitmekesises, ühendatud ja kaasavas Euroopas“ ning et see teema on ühiseks jooneks, mis tagab jätkuvuse ja järjepidevuse eesistujariikide kolmiku (Madalmaad, Slovakkia ja Malta) töös, kooskõlas Euroopa Liidu noorte töökavaga (2016–2018); |
| --- | --- |

1.

nõukogu resolutsioonis, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel, (1) märgitakse, et ajavahemiku 1. jaanuar 2016 – 30. juuni 2017 Euroopa koostöö kontekstis noortevaldkonnas peetava struktureeritud dialoogi üldine temaatiline prioriteet on „võimaldada kõikidel noortel osaleda mitmekesises, ühendatud ja kaasavas Euroopas“ ning et see teema on ühiseks jooneks, mis tagab jätkuvuse ja järjepidevuse eesistujariikide kolmiku (Madalmaad, Slovakkia ja Malta) töös, kooskõlas Euroopa Liidu noorte töökavaga (2016–2018);

TUNNISTADES, ET

| 2. | struktureeritud dialoog on osalemisprotsess ja viienda töötsükli tulemused tuginevad Madalmaade, Slovakkia ja Malta eesistumise ajal toimunud riiklike konsultatsioonide käigus saavutatud tulemustele ning 2016. aasta aprillis Amsterdamis, 2016. aasta oktoobris Kosices ja 2017. aasta märtsis Maltal toimunud ELi noortekonverentside tulemustele; |
| --- | --- |

2.

struktureeritud dialoog on osalemisprotsess ja viienda töötsükli tulemused tuginevad Madalmaade, Slovakkia ja Malta eesistumise ajal toimunud riiklike konsultatsioonide käigus saavutatud tulemustele ning 2016. aasta aprillis Amsterdamis, 2016. aasta oktoobris Kosices ja 2017. aasta märtsis Maltal toimunud ELi noortekonverentside tulemustele;

| 3. | Madalmaade eesistumise ajal keskenduti tänapäeva Euroopas noorte ees seisvate väljakutsete ja probleemide uurimisele. Amsterdamis toimunud noortekonverentsi ajal (2016. aasta aprillis) koostati suunavad küsimused konsulteerimiseks noortega ning riiklikel töörühmadel liikmesriigi tasandil paluti konsultatsioon läbi viia ja anda tagasisidet; |
| --- | --- |

3.

Madalmaade eesistumise ajal keskenduti tänapäeva Euroopas noorte ees seisvate väljakutsete ja probleemide uurimisele. Amsterdamis toimunud noortekonverentsi ajal (2016. aasta aprillis) koostati suunavad küsimused konsulteerimiseks noortega ning riiklikel töörühmadel liikmesriigi tasandil paluti konsultatsioon läbi viia ja anda tagasisidet;

| 4. | Kosices toimunud noortekonverentsil (2016. aasta oktoobris) kaaluti ja arutati konsultatsioonide tulemusi noorte ja noorte esindajatega ning arendati koos liikmesriikide esindajatega välja ühissoovitused noori käsitleva struktureeritud dialoogi kohta, mida koos Euroopa noorte olukorraga arutati hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 2016. aasta novembri istungil. Selle arutelu tulemused esitati Euroopa Ülemkogu eesistujale; |
| --- | --- |

4.

Kosices toimunud noortekonverentsil (2016. aasta oktoobris) kaaluti ja arutati konsultatsioonide tulemusi noorte ja noorte esindajatega ning arendati koos liikmesriikide esindajatega välja ühissoovitused noori käsitleva struktureeritud dialoogi kohta, mida koos Euroopa noorte olukorraga arutati hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 2016. aasta novembri istungil. Selle arutelu tulemused esitati Euroopa Ülemkogu eesistujale;

| 5. | Maltal toimunud noortekonverentsil (2017. aasta märtsis) arutati täiendavalt ühissoovitusi, seati need tähtsuse järjekorda ning töötati välja meetmed nende rakendamiseks; |
| --- | --- |

5.

Maltal toimunud noortekonverentsil (2017. aasta märtsis) arutati täiendavalt ühissoovitusi, seati need tähtsuse järjekorda ning töötati välja meetmed nende rakendamiseks;

VÕTAB TEADMISEKS

| 6. | noori käsitleva struktureeritud dialoogi „Võimaldada kõikidel noortel osaleda mitmekesises, ühendatud ja kaasavas Euroopas“ ühissoovitused ja kavandatud meetmed, mis keskenduvad järgmistele teemadele: juurdepääs kvaliteetsele ja kriitilisele teabele; vastupanuvõime ja enesekindluse suurendamine; hirmu ja sallimatuse ületamine; liikumine haridussüsteemi poole, mis aitab realiseerida noorte potentsiaali; noorte ühiskonnaelus osalemise edendamine; noorte usalduse taastamine Euroopa projekti vastu; kõigile mõeldud liikuvuse programmid ning noorsootöö ja noorteorganisatsioonide mõju kõigi jaoks, nagu on sätestatud I lisas; |
| --- | --- |

6.

noori käsitleva struktureeritud dialoogi „Võimaldada kõikidel noortel osaleda mitmekesises, ühendatud ja kaasavas Euroopas“ ühissoovitused ja kavandatud meetmed, mis keskenduvad järgmistele teemadele: juurdepääs kvaliteetsele ja kriitilisele teabele; vastupanuvõime ja enesekindluse suurendamine; hirmu ja sallimatuse ületamine; liikumine haridussüsteemi poole, mis aitab realiseerida noorte potentsiaali; noorte ühiskonnaelus osalemise edendamine; noorte usalduse taastamine Euroopa projekti vastu; kõigile mõeldud liikuvuse programmid ning noorsootöö ja noorteorganisatsioonide mõju kõigi jaoks, nagu on sätestatud I lisas;

PALUB LIIKMESRIIKIDEL JA KOMISJONIL NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA ASJAKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES

| 7. | võtta vajaduse korral arvesse noori käsitleva struktureeritud dialoogi ühissoovitusi ja kavandatud meetmeid tuleviku noorsoopoliitika kujundamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

7.

võtta vajaduse korral arvesse noori käsitleva struktureeritud dialoogi ühissoovitusi ja kavandatud meetmeid tuleviku noorsoopoliitika kujundamisel ja rakendamisel;

| 8. | vaadata läbi pärast 2018. aastat noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostööga seonduv struktureeritud dialoog ja selle eesmärgid ning kaaluda uuenduslikke ja tõhusaid viise, kuidas edendada sisukat ja konstruktiivset dialoogi ja koostööd eri taustaga noortega, samuti noorteorganisatsioonide, noorteküsimusi uurivate teadlaste ja poliitikakujundajatega, sealhulgas muude asjaomaste valdkondade sidusrühmadega; |
| --- | --- |

8.

vaadata läbi pärast 2018. aastat noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostööga seonduv struktureeritud dialoog ja selle eesmärgid ning kaaluda uuenduslikke ja tõhusaid viise, kuidas edendada sisukat ja konstruktiivset dialoogi ja koostööd eri taustaga noortega, samuti noorteorganisatsioonide, noorteküsimusi uurivate teadlaste ja poliitikakujundajatega, sealhulgas muude asjaomaste valdkondade sidusrühmadega;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| 9. | esitama tõendite, hindamiste ja konsultatsioonide põhjal ettepaneku uuendatud struktureeritud dialoogi kohta pärast 2018. aastat noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö osana; |
| --- | --- |

9.

esitama tõendite, hindamiste ja konsultatsioonide põhjal ettepaneku uuendatud struktureeritud dialoogi kohta pärast 2018. aastat noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö osana;

LEPIB LISAKS KOKKU SELLES, ET

| 10. | arvestades et noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö uuendatud raamistik (2010–2018) jõuab 2018. aastal lõpule, tuleks noorte ja noorteorganisatsioonidega peetava struktureeritud dialoogi järgmise töötsükli (1. juuli 2017 – 31. detsember 2018) üldise prioriteedina keskenduda noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö järgmisele raamistikule. Struktureeritud dialoogi kuuenda töötsükli teema on: „Noored Euroopas – mis edasi?“; |
| --- | --- |

10.

arvestades et noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö uuendatud raamistik (2010–2018) jõuab 2018. aastal lõpule, tuleks noorte ja noorteorganisatsioonidega peetava struktureeritud dialoogi järgmise töötsükli (1. juuli 2017 – 31. detsember 2018) üldise prioriteedina keskenduda noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö järgmisele raamistikule. Struktureeritud dialoogi kuuenda töötsükli teema on: „Noored Euroopas – mis edasi?“;

| 11. | järgmine eesistujariikide kolmik – Eesti, Bulgaaria ja Austria – keskendub struktureeritud dialoogi kuuenda töötsükli ajal struktureeritud dialoogi hindamisele, läbivaatamisele ja uuendamisele, eesmärgiga seda veelgi parandada ja edendada. |
| --- | --- |

11.

järgmine eesistujariikide kolmik – Eesti, Bulgaaria ja Austria – keskendub struktureeritud dialoogi kuuenda töötsükli ajal struktureeritud dialoogi hindamisele, läbivaatamisele ja uuendamisele, eesmärgiga seda veelgi parandada ja edendada.

---

(1)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 10.

---

LISA

Noori käsitleva struktureeritud dialoogi ühissoovitused

Võimaldada kõikidel noortel osaleda mitmekesises, ühendatud ja kaasavas Euroopas

Juurdepääs kvaliteetsele ja kriitilisele teabele

| 1. | ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid arendama või jätkuvalt rakendama tõenditel põhinevat poliitikat ja tavasid, mille eesmärk on parandada jätkuvalt noorte oskusi teavet kriitiliselt hinnata ja töödelda, tehes seda nii formaalhariduse kui ka mitteformaalse hariduse kaudu. |
| --- | --- |

1.

ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid arendama või jätkuvalt rakendama tõenditel põhinevat poliitikat ja tavasid, mille eesmärk on parandada jätkuvalt noorte oskusi teavet kriitiliselt hinnata ja töödelda, tehes seda nii formaalhariduse kui ka mitteformaalse hariduse kaudu.

| 2. | ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega toetama noorte poolt juhitud meediat, mis on läbipaistev, sõltumatu ja mitmekülgne, kuna see aitab edendada meediapädevust, kriitilist ja analüütilist mõtlemist noorte seas. Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni (CULT) ning Euroopa Komisjoni kutsutakse üles võtma seda aspekti arvesse programmide „Erasmus +“, „Kodanike Euroopa“, „Loov Euroopa“ ja kõikide muude asjakohaste programmide läbivaatamisel. |
| --- | --- |

2.

ELi institutsioonid ja liikmesriigid peaksid koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega toetama noorte poolt juhitud meediat, mis on läbipaistev, sõltumatu ja mitmekülgne, kuna see aitab edendada meediapädevust, kriitilist ja analüütilist mõtlemist noorte seas. Euroopa Parlamendi kultuuri- ja hariduskomisjoni (CULT) ning Euroopa Komisjoni kutsutakse üles võtma seda aspekti arvesse programmide „Erasmus +“, „Kodanike Euroopa“, „Loov Euroopa“ ja kõikide muude asjakohaste programmide läbivaatamisel.

Noored pingeolukorras: vastupanuvõime ja enesekindluse suurendamine

| 1. | Arvestades et ootused seoses eduka konkureerimisega hariduse valdkonnas on üha suuremad, peavad riiklikud pädevad asutused tagama, et noortel on piisavalt aega ja võimalusi tegevuste jaoks, mis aitavad neil suurendada vastupanuvõimet, eneseteadlikkust ja enesekindlust. |
| --- | --- |

1.

Arvestades et ootused seoses eduka konkureerimisega hariduse valdkonnas on üha suuremad, peavad riiklikud pädevad asutused tagama, et noortel on piisavalt aega ja võimalusi tegevuste jaoks, mis aitavad neil suurendada vastupanuvõimet, eneseteadlikkust ja enesekindlust.

| 2. | Riiklikud pädevad asutused peaksid andma vaimse heaolu ja vaimse tervise alast haridust, tehes seda nii formaalharidussüsteemi kaudu kui ka mitteformaalses keskkonnas. Eesmärk on lõpetada häbimärgistamine teadlikkuse tõstmise kaudu ning võimaldada noortel õppida, kuidas säilitada enda vaimset tervist ja kuidas suhelda oma eakaaslastega selles küsimuses. |
| --- | --- |

2.

Riiklikud pädevad asutused peaksid andma vaimse heaolu ja vaimse tervise alast haridust, tehes seda nii formaalharidussüsteemi kaudu kui ka mitteformaalses keskkonnas. Eesmärk on lõpetada häbimärgistamine teadlikkuse tõstmise kaudu ning võimaldada noortel õppida, kuidas säilitada enda vaimset tervist ja kuidas suhelda oma eakaaslastega selles küsimuses.

Hirmu ja sallimatuse ületamine – mitmekesisuse kogemine

| 1. | Euroopa ja riiklikud ametiasutused peaksid suurendama rahastamist ja institutsioonilist toetust kohalikele programmidele ja riikliku tasandi vahetustele, et võimaldada kõigil noortel olla otseselt seotud erineva taustaga ja eri oludest pärit inimestega, et tugevdada kultuuridevahelisi pädevusi, võidelda diskrimineerimise vastu, suurendada empaatiat ja solidaarsust ning kogeda mitmekesisusega kaasnevaid hüvesid. |
| --- | --- |

1.

Euroopa ja riiklikud ametiasutused peaksid suurendama rahastamist ja institutsioonilist toetust kohalikele programmidele ja riikliku tasandi vahetustele, et võimaldada kõigil noortel olla otseselt seotud erineva taustaga ja eri oludest pärit inimestega, et tugevdada kultuuridevahelisi pädevusi, võidelda diskrimineerimise vastu, suurendada empaatiat ja solidaarsust ning kogeda mitmekesisusega kaasnevaid hüvesid.

| 2. | Võimaldamaks kõigil noortel elada mitmekesises Euroopas, peavad EL ja riiklikud pädevad asutused töötama välja või toetama koolitus- ja arenguprogramme õpetajatele ja koolidele, et luua turvaline ja kaasav keskkond, milles noored saavad arendada pädevusi, et ületada hirmu ja diskrimineerimist. |
| --- | --- |

2.

Võimaldamaks kõigil noortel elada mitmekesises Euroopas, peavad EL ja riiklikud pädevad asutused töötama välja või toetama koolitus- ja arenguprogramme õpetajatele ja koolidele, et luua turvaline ja kaasav keskkond, milles noored saavad arendada pädevusi, et ületada hirmu ja diskrimineerimist.

Liikumine haridussüsteemi poole, mis aitab realiseerida noorte potentsiaali

| 1. | Palume tagada kõikides liikmesriikides juhendamis- ja nõustamisteenused, mis võimaldavad kõigil noortel ennast arendada ja leida oma tee elus hariduse kõigis etappides. |
| --- | --- |

1.

Palume tagada kõikides liikmesriikides juhendamis- ja nõustamisteenused, mis võimaldavad kõigil noortel ennast arendada ja leida oma tee elus hariduse kõigis etappides.

| 2. | Haridussüsteem ei paku noortele tänapäeva ühiskonnas vajalikke praktilisi oskusi. Me kutsume kõiki liikmesriike tungivalt üles edendama praktiliste eluks vajalike oskuste lisamist haridusse, et noored saaksid aktiivseteks osalejateks mitmekesises ühiskonnas ja töökohal. |
| --- | --- |

2.

Haridussüsteem ei paku noortele tänapäeva ühiskonnas vajalikke praktilisi oskusi. Me kutsume kõiki liikmesriike tungivalt üles edendama praktiliste eluks vajalike oskuste lisamist haridusse, et noored saaksid aktiivseteks osalejateks mitmekesises ühiskonnas ja töökohal.

Noorte ja eelkõige haavatavate rühmade ühiskonnaelus osalemise edendamine

| 1. | Haridusasutused ja kohalikud sidusrühmad peaksid koostöös noortega pakkuma täpselt vajadustele vastavat abi, kättesaadavaid teenuseid ning looma võimalusi sisukaks suhtlemiseks, et kõik noored saaksid avastada ja võtta omaks oma individuaalse identiteedi ja väärtuse. See on eri taustaga noorte vahel vastastikuse usalduse loomise alus. |
| --- | --- |

1.

Haridusasutused ja kohalikud sidusrühmad peaksid koostöös noortega pakkuma täpselt vajadustele vastavat abi, kättesaadavaid teenuseid ning looma võimalusi sisukaks suhtlemiseks, et kõik noored saaksid avastada ja võtta omaks oma individuaalse identiteedi ja väärtuse. See on eri taustaga noorte vahel vastastikuse usalduse loomise alus.

| 2. | Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et iga noor inimene, olenemata oma isiklikust ja sotsiaalsest olukorrast, võib vabalt osaleda vabatahtlikes tegevustes, muutes need kättesaadavaks. Tuleks tagada osalemine, näiteks noorteorganisatsioonides, et luua kuuluvustunne ja suurendada noorte kodanikuaktiivsust. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et iga noor inimene, olenemata oma isiklikust ja sotsiaalsest olukorrast, võib vabalt osaleda vabatahtlikes tegevustes, muutes need kättesaadavaks. Tuleks tagada osalemine, näiteks noorteorganisatsioonides, et luua kuuluvustunne ja suurendada noorte kodanikuaktiivsust.

Noorte usalduse taastamine Euroopa projekti vastu

| 1. | Euroopa Komisjon ja Euroopa Noortefoorum peaksid tegema koostööd, et analüüsida ja mõista, milline on noorte juurdepääs teadetele EList ja ELi kohta, ning töötama välja kommunikatsioonistrateegia, et teavitada noori eurooplasi EList ja sellest, kuidas ELi projekti positiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjon ja Euroopa Noortefoorum peaksid tegema koostööd, et analüüsida ja mõista, milline on noorte juurdepääs teadetele EList ja ELi kohta, ning töötama välja kommunikatsioonistrateegia, et teavitada noori eurooplasi EList ja sellest, kuidas ELi projekti positiivselt mõjutada.

| 2. | Noorte ning ELi ja selle poliitikate lähendamiseks tuleks kõikides liikmesriikides seoses Euroopa algatustega korraldada riiklikke ja/või piirkondlikke ELi noortefestivale. Need festivalid peaks sotsiaalseid, poliitilisi ja kultuuriüritusi ühendades tooma kokku erineva taustaga noori. Sellised üritused edendavad ELi tundmaõppimist, arutelu ELi ja selle võimaluste teemal ning ELi poliitika kujundamist, pakkudes samal ajal võimaluse koos lõbusalt aega veeta. |
| --- | --- |

2.

Noorte ning ELi ja selle poliitikate lähendamiseks tuleks kõikides liikmesriikides seoses Euroopa algatustega korraldada riiklikke ja/või piirkondlikke ELi noortefestivale. Need festivalid peaks sotsiaalseid, poliitilisi ja kultuuriüritusi ühendades tooma kokku erineva taustaga noori. Sellised üritused edendavad ELi tundmaõppimist, arutelu ELi ja selle võimaluste teemal ning ELi poliitika kujundamist, pakkudes samal ajal võimaluse koos lõbusalt aega veeta.

Liikuvusprogramm: tööhõive ja haridus kõigile

| 1. | Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid veelgi suurendama jõupingutusi, et ületada olemasolevad takistused, mis piiravad noorte juurdepääsu liikuvusele. Juurdepääsu liikuvusprogrammidele tuleks lihtsustada ja paremini kohandada noorte erinevate vajadustega. Tuleks anda teavet ja suuniseid, et suurendada teadlikkust liikuvusvõimaluste kohta. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid veelgi suurendama jõupingutusi, et ületada olemasolevad takistused, mis piiravad noorte juurdepääsu liikuvusele. Juurdepääsu liikuvusprogrammidele tuleks lihtsustada ja paremini kohandada noorte erinevate vajadustega. Tuleks anda teavet ja suuniseid, et suurendada teadlikkust liikuvusvõimaluste kohta.

| 2. | ELi liikmesriigid peaksid looma õigusraamistiku riiklike ja Euroopa tasandi liikuvusprogrammide kaudu omandatud pädevuste tunnustamiseks ja valideerimiseks. Sellega mitte üksnes ei tagata võrdne juurdepääs mitmekesistele õppimisvõimalustele, vaid ka valideeritakse omandatud oskused ning aidatakse kaasa noorte sotsiaalsele kaasatusele. |
| --- | --- |

2.

ELi liikmesriigid peaksid looma õigusraamistiku riiklike ja Euroopa tasandi liikuvusprogrammide kaudu omandatud pädevuste tunnustamiseks ja valideerimiseks. Sellega mitte üksnes ei tagata võrdne juurdepääs mitmekesistele õppimisvõimalustele, vaid ka valideeritakse omandatud oskused ning aidatakse kaasa noorte sotsiaalsele kaasatusele.

Noorsootöö ja noorteorganisatsioonide mõju kõigile

| 1. | Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid edendama ja toetama mitmeid virtuaalseid ja füüsilisi ruume, mis on pühendatud kvalifitseeritud noorsootööle, et vastata kõigi noorte vajadustele ja võtta arvesse nende huvisid. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid edendama ja toetama mitmeid virtuaalseid ja füüsilisi ruume, mis on pühendatud kvalifitseeritud noorsootööle, et vastata kõigi noorte vajadustele ja võtta arvesse nende huvisid.

| 2. | Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegevuseks eraldama piisavalt rahalisi vahendeid, et noorsootöö raames ja noorteorganisatsioonides oleks võimalik teha jätkusuutlikku noorsootööd, mis on kõigi noorte jaoks kättesaadav, asjakohane ning sisukas. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegevuseks eraldama piisavalt rahalisi vahendeid, et noorsootöö raames ja noorteorganisatsioonides oleks võimalik teha jätkusuutlikku noorsootööd, mis on kõigi noorte jaoks kättesaadav, asjakohane ning sisukas.

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/5

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa Liidu spordialase töökava

(1. juuli 2017 – 31. detsember 2020) kohta

(2017/C 189/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | TULETAVAD MEELDE pädevust, mis on antud Euroopa Liidule eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 6 ja artikliga 165, mille kohaselt on sport valdkond, kus tuleks ELi tasandi tegevusega toetada, koordineerida ja täiendada liikmesriikide tegevust; |
| --- | --- |

1.

TULETAVAD MEELDE pädevust, mis on antud Euroopa Liidule eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 6 ja artikliga 165, mille kohaselt on sport valdkond, kus tuleks ELi tasandi tegevusega toetada, koordineerida ja täiendada liikmesriikide tegevust;

| 2. | TULETAVAD MEELDE nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioone Euroopa Liidu spordialaste töökavade kohta aastateks 2011–2014 (1) ja 2014–2017 (2); |
| --- | --- |

2.

TULETAVAD MEELDE nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioone Euroopa Liidu spordialaste töökavade kohta aastateks 2011–2014 (1) ja 2014–2017 (2);

| 3. | TERVITAVAD komisjoni aruannet Euroopa Liidu spordialase töökava (2014–2017) rakendamise ja asjakohasuse kohta (3); |
| --- | --- |

3.

TERVITAVAD komisjoni aruannet Euroopa Liidu spordialase töökava (2014–2017) rakendamise ja asjakohasuse kohta (3);

| 4. | ON SEISUKOHAL, et spordi kaudu saab panustada ELi julgeoleku-, majandus- ja sotsiaalpoliitika alase tegevuse üldistesse prioriteetidesse ning eelkõige aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse „Euroopa 2020“; |
| --- | --- |

4.

ON SEISUKOHAL, et spordi kaudu saab panustada ELi julgeoleku-, majandus- ja sotsiaalpoliitika alase tegevuse üldistesse prioriteetidesse ning eelkõige aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse „Euroopa 2020“;

| 5. | TUNNISTAVAD, et spordil on positiivne roll ELi tasandi valdkondadevahelises koostöös ning seetõttu aitab see tagada kestliku arengu ning asjakohaselt lahendada ELi ees seisvad peamised sotsiaal-majanduslikud ja julgeolekualased, sealhulgas rände, sotsiaalse tõrjutuse, vägivaldse ekstremismini viia võiva radikaliseerumise, töötuse ning ebatervislike eluviiside ja rasvumisega seotud probleemid; |
| --- | --- |

5.

TUNNISTAVAD, et spordil on positiivne roll ELi tasandi valdkondadevahelises koostöös ning seetõttu aitab see tagada kestliku arengu ning asjakohaselt lahendada ELi ees seisvad peamised sotsiaal-majanduslikud ja julgeolekualased, sealhulgas rände, sotsiaalse tõrjutuse, vägivaldse ekstremismini viia võiva radikaliseerumise, töötuse ning ebatervislike eluviiside ja rasvumisega seotud probleemid;

| 6. | TUNNISTAVAD vajadust teha asjakohast koostööd spordi valdkonna sidusrühmadega, muu hulgas struktureeritud dialoogi kaudu (4); |
| --- | --- |

6.

TUNNISTAVAD vajadust teha asjakohast koostööd spordi valdkonna sidusrühmadega, muu hulgas struktureeritud dialoogi kaudu (4);

| 7. | VÕTAVAD TEADMISEKS 2014. aastal avaldatud Eurobaromeetri spordi ja kehalise aktiivsuse uuringu tulemused, tunnistades, et liikmesriikide vahel on suured erinevused, sealhulgas vabatahtliku töö ja istuva eluviisiga seotud tulemuste osas, ning võtavad teadmiseks Eurostati statistika peamiste spordiga seotud majanduslike ja sotsiaalsete andmete kohta; |
| --- | --- |

7.

VÕTAVAD TEADMISEKS 2014. aastal avaldatud Eurobaromeetri spordi ja kehalise aktiivsuse uuringu tulemused, tunnistades, et liikmesriikide vahel on suured erinevused, sealhulgas vabatahtliku töö ja istuva eluviisiga seotud tulemuste osas, ning võtavad teadmiseks Eurostati statistika peamiste spordiga seotud majanduslike ja sotsiaalsete andmete kohta;

| 8. | TUNNISTAVAD vajadust teha koostööd kolmandate riikidega, eelkõige ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, Euroopa väärtuste edendamiseks spordidiplomaatia abil, samuti spordi valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Euroopa Nõukogu, Maailma Dopinguvastase Agentuuri (WADA) ja Maailma Terviseorganisatsiooniga; |
| --- | --- |

8.

TUNNISTAVAD vajadust teha koostööd kolmandate riikidega, eelkõige ELi kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, Euroopa väärtuste edendamiseks spordidiplomaatia abil, samuti spordi valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Euroopa Nõukogu, Maailma Dopinguvastase Agentuuri (WADA) ja Maailma Terviseorganisatsiooniga;

| 9. | SELLEST TULENEVALT NÕUSTUVAD






  — | arendama edasi Euroopa koostöö raamistikku spordi valdkonnas, luues liikmesriikide ja komisjoni meetmete tarvis kolmanda ELi spordialase töökava; |
| --- | --- | --- |

9.

SELLEST TULENEVALT NÕUSTUVAD

—

arendama edasi Euroopa koostöö raamistikku spordi valdkonnas, luues liikmesriikide ja komisjoni meetmete tarvis kolmanda ELi spordialase töökava;

| — | leppima kokku kõnealuse töökava konkreetse ajakava, nimelt 1. juulist 2017 kuni 31. detsembrini 2020; |
| --- | --- |

—

leppima kokku kõnealuse töökava konkreetse ajakava, nimelt 1. juulist 2017 kuni 31. detsembrini 2020;

| — | sellega, et ELi tasandi spordivaldkonna tegevuses tuleks keskenduda kõnealuses töökavas ning I lisas esitatud esmatähtsatele teemadele, põhiküsimustele, tulemustele ja töömeetoditele ning -struktuuridele. |
| --- | --- |

—

sellega, et ELi tasandi spordivaldkonna tegevuses tuleks keskenduda kõnealuses töökavas ning I lisas esitatud esmatähtsatele teemadele, põhiküsimustele, tulemustele ja töömeetoditele ning -struktuuridele.

II.   EUROOPA MÕÕTME EDASIARENDAMINE SPORDIS ELi TÖÖKAVA LOOMISE KAUDU

| 10. | LEIAVAD, et kõnealune ELi spordialane töökava peaks tuginema järgmistele peamistele eesmärkidele:






  — | tagada valdkondadevahelise koostöö kaudu, et ELi teistes poliitikavaldkondades on olemas teadlikkus sellest, et sport saab aidata kaasa ELi poliitiliste probleemide lahendamisele; |
| --- | --- | --- |

10.

LEIAVAD, et kõnealune ELi spordialane töökava peaks tuginema järgmistele peamistele eesmärkidele:

—

tagada valdkondadevahelise koostöö kaudu, et ELi teistes poliitikavaldkondades on olemas teadlikkus sellest, et sport saab aidata kaasa ELi poliitiliste probleemide lahendamisele;

| — | tugevdada veelgi spordi valdkonna tõendusbaasi; |
| --- | --- |

—

tugevdada veelgi spordi valdkonna tõendusbaasi;

| — | edendada koostööl põhinevat kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikide ja komisjoni vahel ning vajaduse korral spordiliikumisega ja teiste asjakohaste sidusrühmadega, et pakkuda spordi valdkonnas ELi tasandil lisaväärtust pikema aja jooksul; |
| --- | --- |

—

edendada koostööl põhinevat kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikide ja komisjoni vahel ning vajaduse korral spordiliikumisega ja teiste asjakohaste sidusrühmadega, et pakkuda spordi valdkonnas ELi tasandil lisaväärtust pikema aja jooksul;

| — | käsitleda riikidevahelisi väljakutseid ELi koordineeritud lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

—

käsitleda riikidevahelisi väljakutseid ELi koordineeritud lähenemisviisi abil;

| — | võtta arvesse spordi eripära; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse spordi eripära;

| — | panustada ELi majandus- ja sotsiaalmeetmete kava ning kestliku arengu üldiste prioriteetide täitmisse, et hoogustada töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid, ning 2020. aasta järgse perioodi ettevalmistamisse (5); |
| --- | --- |

—

panustada ELi majandus- ja sotsiaalmeetmete kava ning kestliku arengu üldiste prioriteetide täitmisse, et hoogustada töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid, ning 2020. aasta järgse perioodi ettevalmistamisse (5);

| — | edendada soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

—

edendada soolist võrdõiguslikkust;

| — | võtta arvesse hariduse ja spordi seost, sealhulgas topeltkarjääri; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse hariduse ja spordi seost, sealhulgas topeltkarjääri;

| — | arendada edasi kahe esimese ELi spordialase töökava saavutusi; |
| --- | --- |

—

arendada edasi kahe esimese ELi spordialase töökava saavutusi;

| — | täiendada ja tugevdada programmi Erasmus+ raames käivitatud meetmete mõju spordi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

täiendada ja tugevdada programmi Erasmus+ raames käivitatud meetmete mõju spordi valdkonnas;

| — | panustada rohujuure tasandi spordi arendamisse ELis; |
| --- | --- |

—

panustada rohujuure tasandi spordi arendamisse ELis;

| 11. | TOONITAVAD, et kõnealune ELi töökava peaks olema paindlik raamistik ning vahend, mille abil on võimalik õigeaegselt reageerida spordi valdkonnas toimuvatele arengutele ja võtta arvesse tulevaste eesistujariikide prioriteete; |
| --- | --- |

11.

TOONITAVAD, et kõnealune ELi töökava peaks olema paindlik raamistik ning vahend, mille abil on võimalik õigeaegselt reageerida spordi valdkonnas toimuvatele arengutele ja võtta arvesse tulevaste eesistujariikide prioriteete;

| 12. | LEPIVAD KOKKU, et liikmesriigid ja komisjon peaksid kõnealuse töökavaga hõlmatud perioodil seadma esikohale järgmised teemad ja põhiküsimused. Iga eesistujariik võib neid uusi võimalikke arenguid silmas pidades täiendada:






  1) | spordieetika, eelkõige hea juhtimistava edendamine, sealhulgas alaealiste kaitse, spordi eripära, korruptsiooni ja võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu võitlemine ning dopinguvastane võitlus; |
| --- | --- | --- |

12.

LEPIVAD KOKKU, et liikmesriigid ja komisjon peaksid kõnealuse töökavaga hõlmatud perioodil seadma esikohale järgmised teemad ja põhiküsimused. Iga eesistujariik võib neid uusi võimalikke arenguid silmas pidades täiendada:

1)

spordieetika, eelkõige hea juhtimistava edendamine, sealhulgas alaealiste kaitse, spordi eripära, korruptsiooni ja võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu võitlemine ning dopinguvastane võitlus;

| 2) | spordi majanduslik mõõde, eelkõige spordialane innovatsioon ning sport ja digitaalne ühtne turg; |
| --- | --- |

2)

spordi majanduslik mõõde, eelkõige spordialane innovatsioon ning sport ja digitaalne ühtne turg;

| 3) | sport ja ühiskond, eelkõige sotsiaalne kaasatus, treenerite roll, spordialane ja spordi kaudu antav haridus, sport ja tervis, sport ja keskkond ning sport ja meedia, samuti spordidiplomaatia. |
| --- | --- |

3)

sport ja ühiskond, eelkõige sotsiaalne kaasatus, treenerite roll, spordialane ja spordi kaudu antav haridus, sport ja tervis, sport ja keskkond ning sport ja meedia, samuti spordidiplomaatia.

Eespool nimetatud põhiküsimustega tegelemisega seotud üksikasjad on esitatud I lisas;

| 13. | LEPIVAD KOKKU, et






  — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võivad ELi töökava läbi vaadata, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid ELi tasandil; |
| --- | --- | --- |

13.

LEPIVAD KOKKU, et

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võivad ELi töökava läbi vaadata, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid ELi tasandil;

| — | ELi töökava vahepealne arutelu korraldatakse 2019. aasta esimesel poolel. |
| --- | --- |

—

ELi töökava vahepealne arutelu korraldatakse 2019. aasta esimesel poolel.

III.   TÖÖMEETODID JA -STRUKTUURID

| 14. | TUNNISTAVAD, et töökava rakendamiseks on vaja jätkata tihedat koostööd liikmesriikide vahel ning komisjoniga. Samuti tunnistavad, et sellesse koostöösse tuleks tihedalt kaasata spordiliikumine ja riikide, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asjaomased pädevad organisatsioonid, näiteks Euroopa Nõukogu, WADA ja WHO; |
| --- | --- |

14.

TUNNISTAVAD, et töökava rakendamiseks on vaja jätkata tihedat koostööd liikmesriikide vahel ning komisjoniga. Samuti tunnistavad, et sellesse koostöösse tuleks tihedalt kaasata spordiliikumine ja riikide, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asjaomased pädevad organisatsioonid, näiteks Euroopa Nõukogu, WADA ja WHO;

| 15. | ON SEISUKOHAL, et
  tuleks kehtestada asjaomased tööstruktuurid ja -meetodid kahe esimese ELi töökava saavutustega seotud järelmeetmete võtmiseks ning uute tulemuste väljatöötamiseks kooskõlas esmatähtsate teemade ja põhiküsimustega, nagu on esitatud eespool punktis 12.
  Komisjon peaks vajaduse korral korraldama eksperdirühmade ja klastrikohtumisi sellistes poliitikavaldkondades, mida käsitleti muu hulgas ulatuslikult eelmises ja praeguses spordialases töökavas.
  Kohtumisi võib korraldada ühe või mitme liikmesriigi algatusel ühist huvi pakkuvatel teemadel (huvitatud liikmesriikide rühmad). Nendel kohtumistel käsitletakse muu hulgas osalevate liikmesriikide vahelist vastastikuse õppimisega seotud tegevust.
  Teised struktuurid ja töömeetodid võivad hõlmata eesistujariigi konverentse ja seminare, spordiministrite ja -juhtide mitteametlikke kohtumisi, komisjoni uuringuid ning komisjoni konverentse ja seminare.
  Peamised põhimõtted, mis puudutavad erinevaid töömeetodeid, on sätestatud II lisas.
  Nõukogu hindab selle ELi töökava rakendamist 2020. aasta teisel poolel, tuginedes komisjoni poolt 2020. aasta esimesel poolel koostatavale aruandele. |
| --- | --- |

15.

ON SEISUKOHAL, et

tuleks kehtestada asjaomased tööstruktuurid ja -meetodid kahe esimese ELi töökava saavutustega seotud järelmeetmete võtmiseks ning uute tulemuste väljatöötamiseks kooskõlas esmatähtsate teemade ja põhiküsimustega, nagu on esitatud eespool punktis 12.

Komisjon peaks vajaduse korral korraldama eksperdirühmade ja klastrikohtumisi sellistes poliitikavaldkondades, mida käsitleti muu hulgas ulatuslikult eelmises ja praeguses spordialases töökavas.

Kohtumisi võib korraldada ühe või mitme liikmesriigi algatusel ühist huvi pakkuvatel teemadel (huvitatud liikmesriikide rühmad). Nendel kohtumistel käsitletakse muu hulgas osalevate liikmesriikide vahelist vastastikuse õppimisega seotud tegevust.

Teised struktuurid ja töömeetodid võivad hõlmata eesistujariigi konverentse ja seminare, spordiministrite ja -juhtide mitteametlikke kohtumisi, komisjoni uuringuid ning komisjoni konverentse ja seminare.

Peamised põhimõtted, mis puudutavad erinevaid töömeetodeid, on sätestatud II lisas.

Nõukogu hindab selle ELi töökava rakendamist 2020. aasta teisel poolel, tuginedes komisjoni poolt 2020. aasta esimesel poolel koostatavale aruandele.

IV.   EDASINE TEGEVUS

| 16. | KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES






  — | tegema koostööd komisjoniga kõnealuse ELi töökava tõhusaks rakendamiseks ning kasutama käesolevas resolutsioonis täpsustatud tööstruktuure ja -meetodeid; |
| --- | --- | --- |

16.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

—

tegema koostööd komisjoniga kõnealuse ELi töökava tõhusaks rakendamiseks ning kasutama käesolevas resolutsioonis täpsustatud tööstruktuure ja -meetodeid;

| — | võtma kõnealust ELi töökava nõuetekohaselt arvesse riigi tasandi poliitika väljatöötamisel, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet ja spordi juhtimisstruktuuride sõltumatust; |
| --- | --- |

—

võtma kõnealust ELi töökava nõuetekohaselt arvesse riigi tasandi poliitika väljatöötamisel, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet ja spordi juhtimisstruktuuride sõltumatust;

| — | teavitama spordivaldkonna sidusrühmi korrapäraselt ELi töökava rakendamisel tehtud edusammudest ning vajadusel nendega konsulteerima, et tagada tegevuse asjakohasus ja nähtavus; |
| --- | --- |

—

teavitama spordivaldkonna sidusrühmi korrapäraselt ELi töökava rakendamisel tehtud edusammudest ning vajadusel nendega konsulteerima, et tagada tegevuse asjakohasus ja nähtavus;

| — | levitama, kui see on asjakohane, liikmesriikides ja asjaomastel tasanditel kõnealuse ELi spordialase töökava ja eelmiste töökavade raames saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

—

levitama, kui see on asjakohane, liikmesriikides ja asjaomastel tasanditel kõnealuse ELi spordialase töökava ja eelmiste töökavade raames saavutatud tulemusi;

| — | korraldama koosolekuid ühist huvi pakkuvatel teemadel (huvitatud liikmesriikide rühmad); |
| --- | --- |

—

korraldama koosolekuid ühist huvi pakkuvatel teemadel (huvitatud liikmesriikide rühmad);

| — | algatama ja juhtima koostöös komisjoniga vastastikust õppimist; |
| --- | --- |

—

algatama ja juhtima koostöös komisjoniga vastastikust õppimist;

| 17. | KUTSUVAD NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES






  — | võtma, sealhulgas eesistujariikide kolmiku raames, oma programmi koostamisel arvesse ELi töökava prioriteetseid teemasid ning tuginema juba saavutatud tulemustele; |
| --- | --- | --- |

17.

KUTSUVAD NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES

—

võtma, sealhulgas eesistujariikide kolmiku raames, oma programmi koostamisel arvesse ELi töökava prioriteetseid teemasid ning tuginema juba saavutatud tulemustele;

| — | teavitama liikmesriike spordile mõju avaldavast käimasolevast või kavandatud tööst nõukogu koosseisudes; |
| --- | --- |

—

teavitama liikmesriike spordile mõju avaldavast käimasolevast või kavandatud tööst nõukogu koosseisudes;

| — | esitama käesoleva resolutsiooniga hõlmatud perioodi lõpul ning komisjoni koostatud aruande alusel ettepaneku uue ELi töökava kohta järgmiseks perioodiks, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

—

esitama käesoleva resolutsiooniga hõlmatud perioodi lõpul ning komisjoni koostatud aruande alusel ettepaneku uue ELi töökava kohta järgmiseks perioodiks, kui see on asjakohane;

| — | kaaluma spordiliikumisega peetava struktureeritud dialoogi hindamist (6); |
| --- | --- |

—

kaaluma spordiliikumisega peetava struktureeritud dialoogi hindamist (6);

| 18. | KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES






  — | tegema liikmesriikidega koostööd kõnealuse töökava ja eelkõige I lisas loetletud tulemuste rakendamisel; |
| --- | --- | --- |

18.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

—

tegema liikmesriikidega koostööd kõnealuse töökava ja eelkõige I lisas loetletud tulemuste rakendamisel;

| — | teavitama liikmesriike käimasolevatest ja kavandatud spordile mõju avaldatavatest algatustest ELi teistes poliitikavaldkondades ning vastavatest arengutest komisjonis; |
| --- | --- |

—

teavitama liikmesriike käimasolevatest ja kavandatud spordile mõju avaldatavatest algatustest ELi teistes poliitikavaldkondades ning vastavatest arengutest komisjonis;

| — | teavitama spordi töörühma eksperdirühmade volitustest; |
| --- | --- |

—

teavitama spordi töörühma eksperdirühmade volitustest;

| — | toetama liikmesriike ja teisi asjaomaseid osalejaid nende käesolevas resolutsioonis esitatud teemade ja põhiküsimustega seotud tegevuses, tehes eelkõige järgmist:






  — | kaaludes viise, kuidas hõlbustada liikmesriikide ja ekspertide osalemist, ning kutsudes osalema spordiliikumise esindajaid ja asjakohasel juhul muude I lisas nimetatud eksperdirühmades tegutsevate sidusrühmade esindajaid, tagades kõrgetasemelise ja ühtse esindatuse ja oskusteabe; |
| --- | --- | --- |

—

toetama liikmesriike ja teisi asjaomaseid osalejaid nende käesolevas resolutsioonis esitatud teemade ja põhiküsimustega seotud tegevuses, tehes eelkõige järgmist:

—

kaaludes viise, kuidas hõlbustada liikmesriikide ja ekspertide osalemist, ning kutsudes osalema spordiliikumise esindajaid ja asjakohasel juhul muude I lisas nimetatud eksperdirühmades tegutsevate sidusrühmade esindajaid, tagades kõrgetasemelise ja ühtse esindatuse ja oskusteabe;

| — | luues järgmiste valdkondade eksperdirühmad:






  — | eetikaküsimused |
| --- | --- | --- |

—

luues järgmiste valdkondade eksperdirühmad:

—

eetikaküsimused

| — | oskuste ja inimressursside arendamine spordis; |
| --- | --- |

—

oskuste ja inimressursside arendamine spordis;

| — | luues muud toetamise vormid heade tavade vahetamise ja vastastikuse õppimise edendamiseks ning teadmiste arendamiseks (nt uuringud); |
| --- | --- |

—

luues muud toetamise vormid heade tavade vahetamise ja vastastikuse õppimise edendamiseks ning teadmiste arendamiseks (nt uuringud);

| — | andes vajaliku eksperdipanuse dopinguvastase võitluse küsimustes, eelkõige tagades WADA dopinguvastase koodeksi tulevaste läbivaatamiste kooskõla ELi õigusega; |
| --- | --- |

—

andes vajaliku eksperdipanuse dopinguvastase võitluse küsimustes, eelkõige tagades WADA dopinguvastase koodeksi tulevaste läbivaatamiste kooskõla ELi õigusega;

| — | pakkudes logistilist ja tehnilist tuge ELi spordipoliitikat käsitlevate asjakohaste dokumentide ja teabe kogumisele ja levitamisele; |
| --- | --- |

—

pakkudes logistilist ja tehnilist tuge ELi spordipoliitikat käsitlevate asjakohaste dokumentide ja teabe kogumisele ja levitamisele;

| — | korraldades konkreetseid klastrikohtumisi nendes poliitikavaldkondades, mida käsitleti ulatuslikult eelmise ja praeguse spordialase töökava raames. Selliste kohtumiste eesmärk on arutada spordile kasu toovate ELi rahastatud projektide tulemusi, mis on asjakohased poliitika seisukohast, ning edendada heade tavade vahetamist ja ülevaateid konkreetsete teemade kohta, et teha kokkuvõte tehtud edusammudest ning määrata kindlaks, kus on vaja võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige I lisas esitatud valdkondades. Selliseid kohtumisi tuleks korraldada vähemalt üks kord aastas; |
| --- | --- |

—

korraldades konkreetseid klastrikohtumisi nendes poliitikavaldkondades, mida käsitleti ulatuslikult eelmise ja praeguse spordialase töökava raames. Selliste kohtumiste eesmärk on arutada spordile kasu toovate ELi rahastatud projektide tulemusi, mis on asjakohased poliitika seisukohast, ning edendada heade tavade vahetamist ja ülevaateid konkreetsete teemade kohta, et teha kokkuvõte tehtud edusammudest ning määrata kindlaks, kus on vaja võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige I lisas esitatud valdkondades. Selliseid kohtumisi tuleks korraldada vähemalt üks kord aastas;

| — | tagama järelmeetmete võtmise komisjoni poolt loodud eelmiste kõrgetasemeliste töörühmade („Sport rohujuure tasandil“ ja „Sport ja diplomaatia“) tööle; |
| --- | --- |

—

tagama järelmeetmete võtmise komisjoni poolt loodud eelmiste kõrgetasemeliste töörühmade („Sport rohujuure tasandil“ ja „Sport ja diplomaatia“) tööle;

| — | tagama järelmeetmed seoses eelmise, hea juhtimistava eksperdirühma koostatud soovitustega ning tagama järjepidevuse jooksvate küsimuste puhul, mis on seotud võitlusega võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu; |
| --- | --- |

—

tagama järelmeetmed seoses eelmise, hea juhtimistava eksperdirühma koostatud soovitustega ning tagama järjepidevuse jooksvate küsimuste puhul, mis on seotud võitlusega võistluste tulemuste kokkuleppimise vastu;

| — | edendama oskuste ja pädevuste tunnustamist spordis; |
| --- | --- |

—

edendama oskuste ja pädevuste tunnustamist spordis;

| — | hõlbustades struktureeritud dialoogi spordi teemal, sealhulgas korraldades igal aastal ELi spordifoorumi, kuhu kutsutakse kõik spordi valdkonna eri tasandite peamised sidusrühmad; |
| --- | --- |

—

hõlbustades struktureeritud dialoogi spordi teemal, sealhulgas korraldades igal aastal ELi spordifoorumi, kuhu kutsutakse kõik spordi valdkonna eri tasandite peamised sidusrühmad;

| — | arendades iga-aastast Euroopa spordinädalat ning edendades seda nädalat kogu aasta jooksul spordis ja füüsilises tegevuses osalemise propageerimise vahendina kooskõlas kõnealuse töökava prioriteetidega; |
| --- | --- |

—

arendades iga-aastast Euroopa spordinädalat ning edendades seda nädalat kogu aasta jooksul spordis ja füüsilises tegevuses osalemise propageerimise vahendina kooskõlas kõnealuse töökava prioriteetidega;

| — | toetades kõnealuses töökavas kehtestatud prioriteetseid teemasid ja vastavaid põhiküsimusi, kasutades programmi „Erasmus+“ ja teiste asjaomaste ELi programmide, samuti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

—

toetades kõnealuses töökavas kehtestatud prioriteetseid teemasid ja vastavaid põhiküsimusi, kasutades programmi „Erasmus+“ ja teiste asjaomaste ELi programmide, samuti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide pakutavaid võimalusi;

| — | võtma 2020. aasta esimeses pooles vastu aruande töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikule panusele. Nimetatud aruanne on 2020. aasta teisel poolaastal koostatava võimaliku järgmise ELi töökava aluseks; |
| --- | --- |

—

võtma 2020. aasta esimeses pooles vastu aruande töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta, tuginedes liikmesriikide vabatahtlikule panusele. Nimetatud aruanne on 2020. aasta teisel poolaastal koostatava võimaliku järgmise ELi töökava aluseks;

| — | tehes kõnealuse ELi spordialase töökava ja eelmiste töökavade tööstruktuurides saavutatud tulemused avalikkusele kättesaadavaks, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

—

tehes kõnealuse ELi spordialase töökava ja eelmiste töökavade tööstruktuurides saavutatud tulemused avalikkusele kättesaadavaks, kui see on asjakohane.

---

(1)  ELT C 162, 1.6.2011, lk 1.

(2)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 12.

(3)  5516/17 + ADD 1.

(4)  Nõukogu 18. novembri 2010. aasta resolutsioon, milles nõukogu leppis kokku, et kutsub regulaarselt ja üldjuhul nõukogu istungi raames kokku ELi ametiasutuste ja spordiliikumise juhtivate esindajate mitteametlikke kohtumisi, et vahetada arvamusi ELi spordiküsimustes (ELT C 322, 27.11.2010, lk 1).

(5)  Jean-Claude Junckeri juhitava komisjoni 10 poliitilist prioriteeti http://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_et)

(6)  Sealhulgas nõukogu 18. novembri 2010. aasta resolutsioon struktureeritud dialoogi kohta.

---

I LISA

Põhiküsimused (punkt 12), nõutud tulemused ja vastavad tööstruktuurid

| Põhiküsimused | Töömeetod/ülesanded | Tulemus ja tähtaeg | Juht (juhid) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioriteet 1: spordieetika |
| Dopinguvastane võitlus | Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

  Eksperdipanus dopinguvastase võitluse küsimustes, mis valmistatakse ette ekspertide kohtumistel ja mida arutatakse spordi töörühmas, eelkõige WADA dopinguvastase koodeksi tulevaste läbivaatamiste kooskõla ELi õigusega | 2017–2019







  — | ELi panus |

Põhiküsimused

Töömeetod/ülesanded

Tulemus ja tähtaeg

Juht (juhid)

Prioriteet 1: spordieetika

Dopinguvastane võitlus

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Eksperdipanus dopinguvastase võitluse küsimustes, mis valmistatakse ette ekspertide kohtumistel ja mida arutatakse spordi töörühmas, eelkõige WADA dopinguvastase koodeksi tulevaste läbivaatamiste kooskõla ELi õigusega

2017–2019

—

ELi panus

Komisjon ja eesistujariik

CAHAMA ja WADA koosolekuteks ELi ja selle liikmesriikide seisukoha ettevalmistamine, toetades seda vajaduse korral ekspertide kohtumistega.

2017–2020

| — | ELi seisukoht |
| --- | --- |

—

ELi seisukoht

Komisjon ja eesistujariik

Seminar

Dopingu kasutamise ennetamise võimalused elukutselisel ja rohujuure tasandil spordiga tegelevate noorte puhul

2017. aasta teine poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

| — | parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine

Eesistujariik

Hea juhtimistava

Eksperdirühm

Eetikaküsimused

Rahvusvaheliselt tunnustatud hea juhtimistava ja korruptsioonivastaste standardite kohaldamine ja eeskätt spordiväliste algatuste rakendamine spordi valdkonnas

Võistluste tulemuste kokkuleppimise vastane võitlus

2018–2020

| — | parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Komisjon

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Soovitused spordis esineva korruptsiooni vastu ELi tasandil võetavate võimalike edasiste meetmete kohta.

2019. aasta teine poolaasta

| — | (võim.) nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

(võim.) nõukogu järeldused

Eesistujariik

Alaealiste kaitse

Uuring

Laste väärkohtlemise levimus spordis

2019. aasta esimene poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Komisjon

Seminar

Järelmeetmed seoses noorte sportlaste kaitset ja laste õiguste kaitset spordis käsitlevate soovitustega (1)

2019. aasta teine poolaasta

| — | heade tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

heade tavade vahetamine

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Eesistujariik

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Alaealiste füüsilise ja vaimse puutumatuse kaitsmine rohujuure tasandi ja tippspordis

2019. aasta teine poolaasta

| — | (võim.) nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

(võim.) nõukogu järeldused

Eesistujariik

Spordi eripära

Huvitatud liikmesriikide rühm

ELi õigus seoses spordi ja spordiorganisatsioonidega

2019. aasta esimene poolaasta

| — | (võim.) soovitused / ülevaade olukorrast |
| --- | --- |

—

(võim.) soovitused / ülevaade olukorrast

SE, FR, ES, NL

Seminar

Spordi eripära ELis

2019. aasta teine poolaasta

| — | arvamuste vahetus |
| --- | --- |

—

arvamuste vahetus

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Komisjon

Prioriteet 2: spordi majanduslik mõõde

Innovatsioon spordivaldkonnas

Klastrikohtumine

Spordi majanduslik kasu spordi satelliitkontode (SSAde) kaudu. SSAde praktiline kasu spordivaldkonna poliitikakujundajatele.

2018. aasta esimene poolaasta

| — | parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine

Komisjon

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Teadlikkuse suurendamine spordi majandusliku mõõtme kohta, eelkõige seoses strateegiaga „Euroopa 2020“, suunates põhitähelepanu spordi ja innovatsiooni majanduslikule kasule.

2018. aasta teine poolaasta

| — | (võim.) nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

(võim.) nõukogu järeldused

Eesistujariik

Konverents

Teadlikkuse suurendamine spordi majandusliku mõõtme kohta, eelkõige seoses strateegiaga „Euroopa 2020“ – suunates põhitähelepanu spordi ja innovatsiooni majanduslikule kasule.

2018. aasta teine poolaasta

| — | parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Eesistujariik

Sport ja digitaalne ühtne turg

Seminar

Digitaalse ühtse turu eelised ja probleemid seoses spordi parema rahastamise ja turustamisega

2019. aasta esimene poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Eesistujariik

Prioriteet 3: sport ja ühiskond

Sport ja meedia

Konverents

Meedia roll spordis ja mõju spordile

2020. aasta esimene poolaasta

| — | aruanne ja parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

aruanne ja parimate tavade vahetamine

Eesistujariik

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Meedia roll spordis ja mõju spordile

| — | (võim.) nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

(võim.) nõukogu järeldused

Eesistujariik

Treenerite roll

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Treenerite roll ühiskonnas

2017. aasta teine poolaasta

| — | (võim.) nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

(võim.) nõukogu järeldused

Eesistujariik

Konverents

Treenerite roll, staatus ja vastutus ühiskonnas.

2017. aasta teine poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

| — | parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine

Eesistujariik

Spordialane ja spordi kaudu antav haridus

Konverents

Kehaline aktiivsus, sport ja sportlase topeltkarjäär, keskendudes ülikoolile ja haridusele

2017. aasta teine poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

| — | parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine

Eesistujariik

Eksperdirühm

Oskuste ja inimressursside arendamine spordis.

2018–2020

| — | suunised |
| --- | --- |

—

suunised

Komisjon

Seminar

Treenerite spordiga seotud kvalifikatsioonid ja pädevused

2020. aasta esimene poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Eesistujariik

Sotsiaalne kaasatus

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Euroopa väärtuste edendamine spordi kaudu

2018. aasta esimene poolaasta

| — | (võim.) nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

(võim.) nõukogu järeldused

Eesistujariik

Konverents

Sport rohujuure tasandil kui integratsioonivahend ja sild traditsioonide ja innovatsiooni vahel

2018. aasta esimene poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Eesistujariik

Uuring

Puudega inimeste juurdepääs spordile.

2018. aasta teine poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Komisjon

Nõukogu ja selle ettevalmistavad organid

Puudega inimeste juurdepääs spordile.

2019. aasta esimene poolaasta

| — | (võim.) nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

(võim.) nõukogu järeldused

Eesistujariik

Konverents

Organiseeritud keskkonnas spordiga tegelemise eelised väiksemate võimalustega inimeste jaoks

2019. aasta esimene poolaasta

| — | parimate tavade käsiraamat |
| --- | --- |

—

parimate tavade käsiraamat

Eesistujariik

Klastrikohtumine

Tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamine

2017. aasta teine poolaasta

| — | parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamine

Komisjon

Sport ja tervis

Seminar

Sport ja kehaline aktiivsus töökohal

2018. aasta teine poolaasta

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

Eesistujariik

Sport ja keskkond

Huvitatud liikmesriikide rühm

Linnaarendus, loodussport, keskkonnasäästlikkus suurte spordiürituste kontekstis, keskkonnahoidlikud ja energiatõhusad spordirajatised

2019–2020

| — | teadmiste ja parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

—

teadmiste ja parimate tavade vahetamine

| — | aruanne |
| --- | --- |

—

aruanne

FR, DE, PT

Spordidiplomaatia

Uuring

Sport ELi välissuhete toetajana

2017. aasta teine poolaasta

| — | juhtuuringutel ja headel tavadel põhinevad soovitused |
| --- | --- |

—

juhtuuringutel ja headel tavadel põhinevad soovitused

Komisjon

Seminar

Komisjoni kõrgetasemelise töörühma järelmeetmed, nõukogu 2016. aasta novembri järeldused ja seminar spordidiplomaatia teemal

2017. aasta teine poolaasta

| — | strateegia edasiste sammude kohta |
| --- | --- |

—

strateegia edasiste sammude kohta

Komisjon

---

(1)  Hea juhtimistava eksperdirühm „Väljakutsed: vägivald, mille vastu tuleb lapsi spordis kaitsta“, soovitused noorte sportlaste kaitse ja laste õiguste kaitse kohta spordis, juuli 2016, lk 12.

---

II LISA

Töömeetodite ja -struktuuride ning aruandlusega seotud põhimõtted

| — | Liikmesriikide osalemine eksperdirühmade, klastrikohtumiste ja huvitatud liikmesriikide rühmade töös on vabatahtlik ja avatud kõikidele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide osalemine eksperdirühmade, klastrikohtumiste ja huvitatud liikmesriikide rühmade töös on vabatahtlik ja avatud kõikidele liikmesriikidele.

| — | Komisjon tagab eri valdkondade ekspertide, sealhulgas avaliku halduse ja spordi sidusrühmade kõige asjakohasema ja tõhusama osalemise. |
| --- | --- |

—

Komisjon tagab eri valdkondade ekspertide, sealhulgas avaliku halduse ja spordi sidusrühmade kõige asjakohasema ja tõhusama osalemise.

| — | Üksikasjalikke eeskirju komisjoni eksperdirühmade liikmelisuse ja töökorra kohta on käsitletud komisjoni 30. mai 2016. aasta otsuses (1). |
| --- | --- |

—

Üksikasjalikke eeskirju komisjoni eksperdirühmade liikmelisuse ja töökorra kohta on käsitletud komisjoni 30. mai 2016. aasta otsuses (1).

| — | Huvitatud liikmesriikide rühmad võivad määrata kindlaks oma töömeetodid ja -struktuurid, võttes arvesse oma konkreetseid vajadusi ja soovitud tulemusi. Komisjon osaleb nende rühmade töös, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

—

Huvitatud liikmesriikide rühmad võivad määrata kindlaks oma töömeetodid ja -struktuurid, võttes arvesse oma konkreetseid vajadusi ja soovitud tulemusi. Komisjon osaleb nende rühmade töös, kui see on asjakohane.

| — | Komisjon annab spordi töörühmale aru vastavate eksperdirühmade ja klastrikohtumiste töö edenemise kohta ning esitab töö tulemused. Huvitatud liikmesriikide rühmad nimetavad oma esindaja sama ülesande täitmiseks. |
| --- | --- |

—

Komisjon annab spordi töörühmale aru vastavate eksperdirühmade ja klastrikohtumiste töö edenemise kohta ning esitab töö tulemused. Huvitatud liikmesriikide rühmad nimetavad oma esindaja sama ülesande täitmiseks.

| — | Nõukogu spordi töörühm annab vajaduse korral täiendavaid suuniseid, et tagada soovitud tulemused ja ajakavast kinnipidamine. |
| --- | --- |

—

Nõukogu spordi töörühm annab vajaduse korral täiendavaid suuniseid, et tagada soovitud tulemused ja ajakavast kinnipidamine.

| — | Kõigi rühmade koosolekute päevakorrad ja aruanded tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende konkreetses valdkonnas osalemise tasemest. Rühmade töö tulemused avaldatakse ja neid levitatakse ELi ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

—

Kõigi rühmade koosolekute päevakorrad ja aruanded tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende konkreetses valdkonnas osalemise tasemest. Rühmade töö tulemused avaldatakse ja neid levitatakse ELi ja riiklikul tasandil.

| — | Mitmesuguste töömeetodite tulemuste põhjal koostab komisjon aruande töökava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Mitmesuguste töömeetodite tulemuste põhjal koostab komisjon aruande töökava rakendamise kohta.

---

(1)  Komisjoni otsus C(2016) 3301 final, 30. mai 2016, millega kehtestatakse horisontaalsed eeskirjad komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja tööks.

---

SOOVITUSED

Nõukogu

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/15

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

22. mai 2017,

milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas

(2017/C 189/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kvalifikatsioonil on mitu eesmärki. See annab tööandjatele teada, mida kvalifikatsiooni omav isik teab ja on võimeline tegema, st millised on õpiväljundid. Kvalifikatsioon võib olla eeltingimus teatavatel reguleeritud kutsealadel tegutsemiseks. Kvalifikatsioon aitab haridus- ja koolitusasutustel ning haridus- ja koolitusteenuse osutajatel määrata kindlaks üksikisiku õppetaseme ja õpisisu. Kvalifikatsioon on tähtis ka üksikisiku jaoks, andes tunnistust tema eneseteostusest. Seega on kvalifikatsioonil oluline roll tööalase konkurentsivõime suurendamisel, hõlbustades liikuvust ja juurdepääsu edasi õppimisele. |
| --- | --- |

(1)

Kvalifikatsioonil on mitu eesmärki. See annab tööandjatele teada, mida kvalifikatsiooni omav isik teab ja on võimeline tegema, st millised on õpiväljundid. Kvalifikatsioon võib olla eeltingimus teatavatel reguleeritud kutsealadel tegutsemiseks. Kvalifikatsioon aitab haridus- ja koolitusasutustel ning haridus- ja koolitusteenuse osutajatel määrata kindlaks üksikisiku õppetaseme ja õpisisu. Kvalifikatsioon on tähtis ka üksikisiku jaoks, andes tunnistust tema eneseteostusest. Seega on kvalifikatsioonil oluline roll tööalase konkurentsivõime suurendamisel, hõlbustades liikuvust ja juurdepääsu edasi õppimisele.

| (2) | Kvalifikatsioonid on pädeva asutuse teostatud hindamis- ja valideerimismenetluse formaalne tulemus ning tavaliselt kinnitatakse seda dokumendiga (nt tunnistus või diplom). Kvalifikatsiooniga tõendatakse, et isik on saavutanud vastavatele standarditele vastavad õpiväljundid. Need õpiväljundid võivad olla saavutatud mitmel moel formaalses, mitteformaalses või informaalses õpikeskkonnas nii riikide kui rahvusvahelisel tasandil. Õpiväljundeid käsitlev teave peaks olema lihtsasti kättesaadav ja läbipaistev. |
| --- | --- |

(2)

Kvalifikatsioonid on pädeva asutuse teostatud hindamis- ja valideerimismenetluse formaalne tulemus ning tavaliselt kinnitatakse seda dokumendiga (nt tunnistus või diplom). Kvalifikatsiooniga tõendatakse, et isik on saavutanud vastavatele standarditele vastavad õpiväljundid. Need õpiväljundid võivad olla saavutatud mitmel moel formaalses, mitteformaalses või informaalses õpikeskkonnas nii riikide kui rahvusvahelisel tasandil. Õpiväljundeid käsitlev teave peaks olema lihtsasti kättesaadav ja läbipaistev.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitusega Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (1) loodi ühine võrdlusraamistik kaheksa kvalifikatsioonitaseme jaoks, mida väljendatakse õpiväljundite kaudu. Mida suurem on taseme number, seda rohkem on oskusi. Osutatud süsteem on teisendamisvahend erinevate kvalifikatsioonisüsteemide ja nende kvalifikatsioonitasemete vahel. Elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) eesmärk on parandada inimeste kvalifikatsioonide läbipaistvust, võrreldavust ja kaasaskantavust. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitusega Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (1) loodi ühine võrdlusraamistik kaheksa kvalifikatsioonitaseme jaoks, mida väljendatakse õpiväljundite kaudu. Mida suurem on taseme number, seda rohkem on oskusi. Osutatud süsteem on teisendamisvahend erinevate kvalifikatsioonisüsteemide ja nende kvalifikatsioonitasemete vahel. Elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) eesmärk on parandada inimeste kvalifikatsioonide läbipaistvust, võrreldavust ja kaasaskantavust.

| (4) | Käesoleva soovituse laiem eesmärk on aidata kaasa haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisele ning suurendada töötajate ja õppijate tööalast konkurentsivõimet, liikuvust ja sotsiaalset integratsiooni. Lisaks on soovituse eesmärk siduda omavahel tihedamalt formaalne, mitteformaalne ja informaalne õpe ning toetada eri viisidel saadud õpiväljundite valideerimist. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva soovituse laiem eesmärk on aidata kaasa haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamisele ning suurendada töötajate ja õppijate tööalast konkurentsivõimet, liikuvust ja sotsiaalset integratsiooni. Lisaks on soovituse eesmärk siduda omavahel tihedamalt formaalne, mitteformaalne ja informaalne õpe ning toetada eri viisidel saadud õpiväljundite valideerimist.

| (5) | Liikmesriigid on töötanud välja õpiväljunditel põhinevad riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud või tegelevad nende väljatöötamisega ning sidustavad need sidustamisprotsessi kaudu EQFiga. EQFi tasemed ja õpiväljundite kirjeldused aitavad parandada erinevate riiklike süsteemide kvalifikatsioonide läbipaistvust ja võrreldavust. Samuti soodustavad need üldist üleminekut haridus- ja koolitusvaldkonnas õpiväljunditel põhineva lähenemisviisi kasutuselevõtmisele. Sidustamine EQFiga peaks toimuma riiklike kvalifikatsiooniraamistike kaudu või kui need puuduvad, siis riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kaudu (edaspidi „riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud või -süsteemid“). |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid on töötanud välja õpiväljunditel põhinevad riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud või tegelevad nende väljatöötamisega ning sidustavad need sidustamisprotsessi kaudu EQFiga. EQFi tasemed ja õpiväljundite kirjeldused aitavad parandada erinevate riiklike süsteemide kvalifikatsioonide läbipaistvust ja võrreldavust. Samuti soodustavad need üldist üleminekut haridus- ja koolitusvaldkonnas õpiväljunditel põhineva lähenemisviisi kasutuselevõtmisele. Sidustamine EQFiga peaks toimuma riiklike kvalifikatsiooniraamistike kaudu või kui need puuduvad, siis riiklike kvalifikatsioonisüsteemide kaudu (edaspidi „riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud või -süsteemid“).

| (6) | Kvalifikatsioonid on läbipaistvamad ja võrreldavamad, kui need on esitatud dokumentides, mis sisaldavad viidet kohaldatavale EQFi tasemele ning saavutatud õpiväljunditele. |
| --- | --- |

(6)

Kvalifikatsioonid on läbipaistvamad ja võrreldavamad, kui need on esitatud dokumentides, mis sisaldavad viidet kohaldatavale EQFi tasemele ning saavutatud õpiväljunditele.

| (7) | Selleks et tagada EQFi laialdane toetus, tuleks selle rakendamisse kaasata mitmesuguseid sidusrühmi liidu ja riikide tasandil. Peamiste sidusrühmade hulka kuuluvad kõik õppijad, haridus- või koolitusteenuse osutajad, kvalifikatsiooniasutused, kvaliteedi tagamise asutused, tööandjad, ametiühingud, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, akadeemiliste ja kutsealaste kvalifikatsioonide tunnustamiseks pädevad asutused, tööturuasutused ja rändajate integreerimise eest vastutavad asutused. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada EQFi laialdane toetus, tuleks selle rakendamisse kaasata mitmesuguseid sidusrühmi liidu ja riikide tasandil. Peamiste sidusrühmade hulka kuuluvad kõik õppijad, haridus- või koolitusteenuse osutajad, kvalifikatsiooniasutused, kvaliteedi tagamise asutused, tööandjad, ametiühingud, tööstus-, kaubandus- ja käsitöökojad, akadeemiliste ja kutsealaste kvalifikatsioonide tunnustamiseks pädevad asutused, tööturuasutused ja rändajate integreerimise eest vastutavad asutused.

| (8) | Euroopa Parlamendile ja nõukogule 19. detsembril 2013 esitatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku hindamisaruandes jõudis komisjon järeldusele, et EQF on leidnud laialdast kasutamist kui võrdlusalus riiklike kvalifikatsiooniraamistike väljatöötamiseks, õpiväljunditel põhineva lähenemisviisi juurutamiseks ning oskuste ja pädevuste läbipaistvuse ja tunnustamise parandamiseks. Hindamisaruandes on rõhutatud, et liit peaks võimaldama õppijatel ja töötajatel teha oma oskused ja pädevused paremini nähtavaks, sõltumata sellest, kus need oskused on omandatud. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendile ja nõukogule 19. detsembril 2013 esitatud Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku hindamisaruandes jõudis komisjon järeldusele, et EQF on leidnud laialdast kasutamist kui võrdlusalus riiklike kvalifikatsiooniraamistike väljatöötamiseks, õpiväljunditel põhineva lähenemisviisi juurutamiseks ning oskuste ja pädevuste läbipaistvuse ja tunnustamise parandamiseks. Hindamisaruandes on rõhutatud, et liit peaks võimaldama õppijatel ja töötajatel teha oma oskused ja pädevused paremini nähtavaks, sõltumata sellest, kus need oskused on omandatud.

| (9) | Samuti sedastas komisjon kõnealuses aruandes, et EQFi nõuanderühm on andnud tõhusaid suuniseid riikide sidustamisprotsesside jaoks ning on loonud usaldust ja arusaamist osalevates riikides. Komisjon jõudis samuti järeldusele, et EQFi riiklike koordineerimisasutuste töö tõhusus sõltub suuresti sellest, kui tihedasti on nad seotud sidustamisprotsessi juhtimisega riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

(9)

Samuti sedastas komisjon kõnealuses aruandes, et EQFi nõuanderühm on andnud tõhusaid suuniseid riikide sidustamisprotsesside jaoks ning on loonud usaldust ja arusaamist osalevates riikides. Komisjon jõudis samuti järeldusele, et EQFi riiklike koordineerimisasutuste töö tõhusus sõltub suuresti sellest, kui tihedasti on nad seotud sidustamisprotsessi juhtimisega riiklikul tasandil.

| (10) | Arvestades EQFi nõuanderühma tööle antud positiivset hinnangut, on kõnealuse rühma töö jätkamine ülioluline, et tagada käesoleva soovituse ühetaoline, sidus, läbipaistev ja kooskõlastatud rakendamine. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades EQFi nõuanderühma tööle antud positiivset hinnangut, on kõnealuse rühma töö jätkamine ülioluline, et tagada käesoleva soovituse ühetaoline, sidus, läbipaistev ja kooskõlastatud rakendamine.

| (11) | Oskuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvus ja tunnustamine on üks hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamist käsitlevas nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes nimetatud uutest prioriteetidest. Aruandes on rõhutatud, et kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja võrreldavuse parandamiseks on vaja EQFi edasi arendada. Hiljuti saabunud rändajate osas rõhutatakse aruandes samuti, et olemasolevad läbipaistvust tagavad vahendid saaksid ELis aidata paremini mõista välismaal omandatud kvalifikatsioone ja vastupidi. |
| --- | --- |

(11)

Oskuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvus ja tunnustamine on üks hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamist käsitlevas nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes nimetatud uutest prioriteetidest. Aruandes on rõhutatud, et kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja võrreldavuse parandamiseks on vaja EQFi edasi arendada. Hiljuti saabunud rändajate osas rõhutatakse aruandes samuti, et olemasolevad läbipaistvust tagavad vahendid saaksid ELis aidata paremini mõista välismaal omandatud kvalifikatsioone ja vastupidi.

| (12) | EQF ning sellega sidustatud riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud ja -süsteemid saavad toetada olemasolevaid tunnustamistavasid, sest suureneb usaldus neis kirjeldatud kvalifikatsioonide vastu ning paraneb kvalifikatsioonidest arusaamine ja nende võrreldavus. See võib teha tunnustamisprotsessi õppimise ja töötamise eesmärgil lihtsamaks. Üleüldised kvalifikatsiooniraamistikud (nagu EQF) saaksid olla teabevahendid tunnustamistavade jaoks, nagu on nimetatud soovituses kvalifikatsiooniraamistike kasutamise kohta välismaiste kvalifikatsioonide tunnustamisel, nagu see on vastu võetud kõrgharidustunnistuste ja kõrgharidusele juurdepääsu võimaldavate tunnistuste Euroopa regioonis tunnustamise konventsiooni alusel. |
| --- | --- |

(12)

EQF ning sellega sidustatud riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud ja -süsteemid saavad toetada olemasolevaid tunnustamistavasid, sest suureneb usaldus neis kirjeldatud kvalifikatsioonide vastu ning paraneb kvalifikatsioonidest arusaamine ja nende võrreldavus. See võib teha tunnustamisprotsessi õppimise ja töötamise eesmärgil lihtsamaks. Üleüldised kvalifikatsiooniraamistikud (nagu EQF) saaksid olla teabevahendid tunnustamistavade jaoks, nagu on nimetatud soovituses kvalifikatsiooniraamistike kasutamise kohta välismaiste kvalifikatsioonide tunnustamisel, nagu see on vastu võetud kõrgharidustunnistuste ja kõrgharidusele juurdepääsu võimaldavate tunnistuste Euroopa regioonis tunnustamise konventsiooni alusel.

| (13) | Riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud ja -süsteemid muutuvad aja jooksul, mistõttu tuleks nende sidustamine EQFiga vajaduse korral üle vaadata ja ajakohastada. |
| --- | --- |

(13)

Riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud ja -süsteemid muutuvad aja jooksul, mistõttu tuleks nende sidustamine EQFiga vajaduse korral üle vaadata ja ajakohastada.

| (14) | EQFiga sidustatud riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide kvalifikatsioonide (edaspidi „EQFi kohase tasemega kvalifikatsioonid“) kvaliteedi ja taseme usaldusväärsus on äärmiselt oluline, et toetada õppijate ja töötajate valdkonna- ja riigisisest ning -ülest liikuvust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituses Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas esitatakse ühised põhimõtted kvaliteedi tagamiseks kõrghariduses ning kutsehariduses ja -õppes. Neis põhimõtetes austatakse liikmesriikide vastutust seoses kvaliteedi tagamise korraga, mida kohaldatakse riiklike kvalifikatsioonide suhtes kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Selliste ühiste põhimõtete aluseks on Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteeditagamise standardid ja suunised ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -õppe valdkonnas. |
| --- | --- |

(14)

EQFiga sidustatud riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide kvalifikatsioonide (edaspidi „EQFi kohase tasemega kvalifikatsioonid“) kvaliteedi ja taseme usaldusväärsus on äärmiselt oluline, et toetada õppijate ja töötajate valdkonna- ja riigisisest ning -ülest liikuvust. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituses Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas esitatakse ühised põhimõtted kvaliteedi tagamiseks kõrghariduses ning kutsehariduses ja -õppes. Neis põhimõtetes austatakse liikmesriikide vastutust seoses kvaliteedi tagamise korraga, mida kohaldatakse riiklike kvalifikatsioonide suhtes kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Selliste ühiste põhimõtete aluseks on Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteeditagamise standardid ja suunised ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -õppe valdkonnas.

| (15) | Võiks uurida võimalust luua kõrghariduse valdkonnast väljaspool register ametiasutuste jaoks, kes tegelevad kvalifikatsioonide kvaliteedi tagamise süsteemide järelevalvega. |
| --- | --- |

(15)

Võiks uurida võimalust luua kõrghariduse valdkonnast väljaspool register ametiasutuste jaoks, kes tegelevad kvalifikatsioonide kvaliteedi tagamise süsteemide järelevalvega.

| (16) | Arvestuspunktisüsteem saab aidata üksikisikutel õpingutes edu saavutada, edendades paindlikke õppimisvõimalusi ja paindlikku liikumist mitmesuguste haridus- ja koolitusvormide ja -tasemete vahel ning piiriüleselt, võimaldades õppijatel koguda ja üle kanda erinevates õpikeskkondades, sealhulgas e-õppe ning mitteformaalse ja informaalse õppe raames saadud mitmesuguseid õpiväljundeid. Õpiväljunditel põhinev lähenemisviis võib samuti hõlbustada täieliku kvalifikatsiooni või selle komponentide kavandamist, saavutamist ja hindamist. |
| --- | --- |

(16)

Arvestuspunktisüsteem saab aidata üksikisikutel õpingutes edu saavutada, edendades paindlikke õppimisvõimalusi ja paindlikku liikumist mitmesuguste haridus- ja koolitusvormide ja -tasemete vahel ning piiriüleselt, võimaldades õppijatel koguda ja üle kanda erinevates õpikeskkondades, sealhulgas e-õppe ning mitteformaalse ja informaalse õppe raames saadud mitmesuguseid õpiväljundeid. Õpiväljunditel põhinev lähenemisviis võib samuti hõlbustada täieliku kvalifikatsiooni või selle komponentide kavandamist, saavutamist ja hindamist.

| (17) | Riikide ja Euroopa tasandi arvestuspunktisüsteemid toimivad institutsioonilises kontekstis, näiteks kõrg- või kutsehariduses või -koolituses. Euroopa tasandil on töötatud välja Euroopa arvestuspunktisüsteem Euroopa kõrgharidusruumis pakutava kõrghariduse jaoks. Kutsehariduse ja -koolituse jaoks on väljatöötamisel Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteem kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitusega Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta (2). Asjakohasel juhul võiks soodustada riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja arvestuspunktisüsteemide vahel seose loomist. |
| --- | --- |

(17)

Riikide ja Euroopa tasandi arvestuspunktisüsteemid toimivad institutsioonilises kontekstis, näiteks kõrg- või kutsehariduses või -koolituses. Euroopa tasandil on töötatud välja Euroopa arvestuspunktisüsteem Euroopa kõrgharidusruumis pakutava kõrghariduse jaoks. Kutsehariduse ja -koolituse jaoks on väljatöötamisel Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteem kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitusega Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta (2). Asjakohasel juhul võiks soodustada riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja arvestuspunktisüsteemide vahel seose loomist.

| (18) | Kuigi liidu rände ja varjupaiga valdkonna õigusaktidega nähakse ette rändajate kodanikega võrreldes samaväärne kohtlemine kvalifikatsioonide tunnustamisel ning rahvusvahelise kaitse saajate puhul isegi hõlbustavad meetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/95/EL, (3) on paljud kolmanda taseme haridusega kolmandate riikide kodanikud ülekvalifitseeritud ja seisavad silmitsi kõrge tööpuudusega. Liidu koostöö kolmandate riikidega kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamiseks võib soodustada rändajate integreerumist liidu tööturule. Liitu ja liidust välja suunduvate rändevoogude suurenemise tõttu on vaja paremini mõista ja õiglaselt tunnustada väljaspool liitu antud kvalifikatsioone. |
| --- | --- |

(18)

Kuigi liidu rände ja varjupaiga valdkonna õigusaktidega nähakse ette rändajate kodanikega võrreldes samaväärne kohtlemine kvalifikatsioonide tunnustamisel ning rahvusvahelise kaitse saajate puhul isegi hõlbustavad meetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/95/EL, (3) on paljud kolmanda taseme haridusega kolmandate riikide kodanikud ülekvalifitseeritud ja seisavad silmitsi kõrge tööpuudusega. Liidu koostöö kolmandate riikidega kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamiseks võib soodustada rändajate integreerumist liidu tööturule. Liitu ja liidust välja suunduvate rändevoogude suurenemise tõttu on vaja paremini mõista ja õiglaselt tunnustada väljaspool liitu antud kvalifikatsioone.

| (19) | EQFi peamised tunnused, eelkõige selle õpiväljunditel põhinev lähenemisviis, taseme kirjelduste kindlaksmääramine ning EQFi nõuanderühma poolt välja töötatud sidustamiskriteeriumide kehtestamine on andnud inspiratsiooni riiklike ja piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike väljatöötamiseks kogu maailmas. Üha rohkem kolmandaid riike püüab siduda oma kvalifikatsiooniraamistikku üha tihedamalt EQFiga. |
| --- | --- |

(19)

EQFi peamised tunnused, eelkõige selle õpiväljunditel põhinev lähenemisviis, taseme kirjelduste kindlaksmääramine ning EQFi nõuanderühma poolt välja töötatud sidustamiskriteeriumide kehtestamine on andnud inspiratsiooni riiklike ja piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike väljatöötamiseks kogu maailmas. Üha rohkem kolmandaid riike püüab siduda oma kvalifikatsiooniraamistikku üha tihedamalt EQFiga.

| (20) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/36/EÜ (4) on sätestatud, et komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et luua reguleeritud kutsealade jaoks ühised koolitusraamistikud kui teadmiste, oskuste ja pädevuste üldkogumid. Ühised koolitusraamistikud peavad põhinema EQFi tasemetel. Kvalifikatsioonide sidustamine EQFi tasemega ei tohi mõjutada juurdepääsu tööturule, kus kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/36/EÜ (4) on sätestatud, et komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et luua reguleeritud kutsealade jaoks ühised koolitusraamistikud kui teadmiste, oskuste ja pädevuste üldkogumid. Ühised koolitusraamistikud peavad põhinema EQFi tasemetel. Kvalifikatsioonide sidustamine EQFi tasemega ei tohi mõjutada juurdepääsu tööturule, kus kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ.

| (21) | Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistik sisaldab kõrghariduse lühitsükli (mida saab siduda esimese tsükliga või mis on esimese tsükli osa), esimese, teise ja kolmanda tsükli kirjeldusi. Iga tsükli kirjelduses on esitatud üldised nõuded kõnealuse tsükli lõpetamiseks vajalike saavutuste ja oskuste kohta. EQF on kooskõlas Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistikuga ning selle tsüklite kirjeldustega. Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku lühike tsükkel (mida saab siduda esimese tsükliga või mis on selle osa), esimene, teine ja kolmas tsükkel vastavad vastavalt EQFi 5–8 tasemele. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistik sisaldab kõrghariduse lühitsükli (mida saab siduda esimese tsükliga või mis on esimese tsükli osa), esimese, teise ja kolmanda tsükli kirjeldusi. Iga tsükli kirjelduses on esitatud üldised nõuded kõnealuse tsükli lõpetamiseks vajalike saavutuste ja oskuste kohta. EQF on kooskõlas Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistikuga ning selle tsüklite kirjeldustega. Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku lühike tsükkel (mida saab siduda esimese tsükliga või mis on selle osa), esimene, teine ja kolmas tsükkel vastavad vastavalt EQFi 5–8 tasemele.

| (22) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2241/2004/EÜ (5) võimaldab kodanikel oma oskusi, pädevusi ja kvalifikatsioone paremini kirjeldada. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2241/2004/EÜ (5) võimaldab kodanikel oma oskusi, pädevusi ja kvalifikatsioone paremini kirjeldada.

| (23) | Oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori (ESCO) töötab välja komisjon. Selle kasutamine on vabatahtlik ning see saab soodustada hariduse ja tööhõive tihedamat sidumist. Liikmesriikides EQFi raames välja töötatud andmed võib kasutada selle klassifikaatori sisendina. |
| --- | --- |

(23)

Oskuste, pädevuste, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori (ESCO) töötab välja komisjon. Selle kasutamine on vabatahtlik ning see saab soodustada hariduse ja tööhõive tihedamat sidumist. Liikmesriikides EQFi raames välja töötatud andmed võib kasutada selle klassifikaatori sisendina.

| (24) | Teave riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide EQFiga sidustamise ja EQFi tasandi kvalifikatsioonide kohta peaks olema avalikkusele kergesti kättesaadav. Seda eesmärki aitaks saavutada ühiste andmestruktuuride ja vormingute kasutamine. See aitaks samuti mõista ja kasutada kvalifikatsioonide kohta avaldatud teavet. |
| --- | --- |

(24)

Teave riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide EQFiga sidustamise ja EQFi tasandi kvalifikatsioonide kohta peaks olema avalikkusele kergesti kättesaadav. Seda eesmärki aitaks saavutada ühiste andmestruktuuride ja vormingute kasutamine. See aitaks samuti mõista ja kasutada kvalifikatsioonide kohta avaldatud teavet.

| (25) | EQFi, riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide ning oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvust ja tunnustamist parandavate praeguste ja tulevaste vahendite, sealhulgas kvaliteeditagamise, arvestuspunktide kogumise ja ülekandmise ning Euroopa kõrgharidusruumi oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja tunnustamise valdkonna raames välja töötatud vahendite rakendamine riikide ja liidu tasandil peaks toimuma järjepidevalt, vastastikku täiendavalt ja sünergias. |
| --- | --- |

(25)

EQFi, riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide ning oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvust ja tunnustamist parandavate praeguste ja tulevaste vahendite, sealhulgas kvaliteeditagamise, arvestuspunktide kogumise ja ülekandmise ning Euroopa kõrgharidusruumi oskuste, pädevuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse ja tunnustamise valdkonna raames välja töötatud vahendite rakendamine riikide ja liidu tasandil peaks toimuma järjepidevalt, vastastikku täiendavalt ja sünergias.

| (26) | EQF tuleks välja arendada täielikus kooskõlas juba tehtava Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna koostööga strateegilise raamistiku HK 2020 ja tulevaste Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna strateegiliste raamistike alusel. |
| --- | --- |

(26)

EQF tuleks välja arendada täielikus kooskõlas juba tehtava Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna koostööga strateegilise raamistiku HK 2020 ja tulevaste Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonna strateegiliste raamistike alusel.

| (27) | Käesolev soovitus ei asenda ega määratle riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke ega -süsteeme. EQF ei kirjeldata konkreetseid kvalifikatsioone või üksikisiku pädevusi ning konkreetsed kvalifikatsioonid tuleks siduda sobiva EQFi tasemega vastavate riiklike kvalifikatsioonisüsteemide abil. |
| --- | --- |

(27)

Käesolev soovitus ei asenda ega määratle riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke ega -süsteeme. EQF ei kirjeldata konkreetseid kvalifikatsioone või üksikisiku pädevusi ning konkreetsed kvalifikatsioonid tuleks siduda sobiva EQFi tasemega vastavate riiklike kvalifikatsioonisüsteemide abil.

| (28) | Käesoleva soovitusega konsolideeritakse EQF kui ühine, õpiväljundite kaudu määratletav kaheksatasemeline võrdlusraamistik, mida kasutatakse mitmesuguste kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide ja nende tasemete teisendamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva soovitusega konsolideeritakse EQF kui ühine, õpiväljundite kaudu määratletav kaheksatasemeline võrdlusraamistik, mida kasutatakse mitmesuguste kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide ja nende tasemete teisendamiseks.

| (29) | Võttes arvesse käesoleva soovituse mittekohustuslikku iseloomu, on see vastavuses subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust, hõlbustades nendevahelist koostööd isikute kvalifikatsioonide läbipaistvuse, võrreldavuse ja ülekantavuse suurendamiseks. Soovitust tuleks rakendada vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavadele, |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse käesoleva soovituse mittekohustuslikku iseloomu, on see vastavuses subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust, hõlbustades nendevahelist koostööd isikute kvalifikatsioonide läbipaistvuse, võrreldavuse ja ülekantavuse suurendamiseks. Soovitust tuleks rakendada vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavadele,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL VASTAVALT OMA RIIGI OLUDELE:

| 1. | kasutada EQFi riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide sidustamiseks ning riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide osaks olevate kõikide liidu kvalifikatsioonitüüpide ja -tasemete võrdlemiseks, eelkõige sidustades nende kvalifikatsioonitasemed II lisas esitatud EQFi tasemetega ja kasutades III lisas esitatud kriteeriume; |
| --- | --- |

1.

kasutada EQFi riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide sidustamiseks ning riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide osaks olevate kõikide liidu kvalifikatsioonitüüpide ja -tasemete võrdlemiseks, eelkõige sidustades nende kvalifikatsioonitasemed II lisas esitatud EQFi tasemetega ja kasutades III lisas esitatud kriteeriume;

| 2. | vaadata läbi ja vajaduse korral ajakohastada riiklike kvalifikatsiooniraamistike või süsteemide tasemete sidustamine II lisas esitatud EQFi tasemetega ning kasutades III lisas sätestatud kriteeriume, võttes nõuetekohaselt arvesse oma riigi olusid; |
| --- | --- |

2.

vaadata läbi ja vajaduse korral ajakohastada riiklike kvalifikatsiooniraamistike või süsteemide tasemete sidustamine II lisas esitatud EQFi tasemetega ning kasutades III lisas sätestatud kriteeriume, võttes nõuetekohaselt arvesse oma riigi olusid;

| 3. | tagada, et EQFi tasemega kvalifikatsioonid vastavad kvaliteedi tagamise ühistele põhimõtetele, mis on sätestatud IV lisas, ilma et see piiraks riiklikke kvaliteedi tagamise põhimõtteid, mida kohaldatakse riiklike kvalifikatsioonide suhtes; |
| --- | --- |

3.

tagada, et EQFi tasemega kvalifikatsioonid vastavad kvaliteedi tagamise ühistele põhimõtetele, mis on sätestatud IV lisas, ilma et see piiraks riiklikke kvaliteedi tagamise põhimõtteid, mida kohaldatakse riiklike kvalifikatsioonide suhtes;

| 4. | asjakohasel juhul soodustada arvestuspunktisüsteemide ja riiklike kvalifikatsiooniraamistike seostamist, võttes arvesse V lisas sätestatud arvestuspunktisüsteemide ühiseid põhimõtteid, ilma et see piiraks siseriiklikke otsuseid i) arvestuspunktisüsteemide kasutamise kohta ja ii) nende riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemidega sidumise kohta. Kõnealused ühised põhimõtted ei too kaasa kvalifikatsioonide automaatset tunnustamist; |
| --- | --- |

4.

asjakohasel juhul soodustada arvestuspunktisüsteemide ja riiklike kvalifikatsiooniraamistike seostamist, võttes arvesse V lisas sätestatud arvestuspunktisüsteemide ühiseid põhimõtteid, ilma et see piiraks siseriiklikke otsuseid i) arvestuspunktisüsteemide kasutamise kohta ja ii) nende riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemidega sidumise kohta. Kõnealused ühised põhimõtted ei too kaasa kvalifikatsioonide automaatset tunnustamist;

| 5. | asjakohasel juhul võtta meetmeid, et kõik pädevate asutuste välja antud uued kvalifikatsioonidokumendid (nt tunnistused, diplomid, tunnistuste lisad, akadeemilised õiendid) ja/või kvalifikatsiooniregistrid sisaldaksid selget viidet asjaomasele EQFi tasemele; |
| --- | --- |

5.

asjakohasel juhul võtta meetmeid, et kõik pädevate asutuste välja antud uued kvalifikatsioonidokumendid (nt tunnistused, diplomid, tunnistuste lisad, akadeemilised õiendid) ja/või kvalifikatsiooniregistrid sisaldaksid selget viidet asjaomasele EQFi tasemele;

| 6. | teha sidustamisprotsessi tulemused riiklikul ja liidu tasandil avalikult kättesaadavaks ning võimaluse korral tagada, et teave kvalifikatsioonide ja nendega seotud õpiväljundite kohta on ligipääsetav ja avaldatud VI lisas esitatud andmeväljade kohaselt; |
| --- | --- |

6.

teha sidustamisprotsessi tulemused riiklikul ja liidu tasandil avalikult kättesaadavaks ning võimaluse korral tagada, et teave kvalifikatsioonide ja nendega seotud õpiväljundite kohta on ligipääsetav ja avaldatud VI lisas esitatud andmeväljade kohaselt;

| 7. | julgustada sotsiaalpartnereid, avalikke tööturuasutusi, haridusteenuse osutajaid, kvaliteedi tagamise asutusi ja avalik-õiguslikke asutusi EQFi kasutama, et parandada kvalifikatsioonide võrreldavust ja õpiväljundite läbipaistvust; |
| --- | --- |

7.

julgustada sotsiaalpartnereid, avalikke tööturuasutusi, haridusteenuse osutajaid, kvaliteedi tagamise asutusi ja avalik-õiguslikke asutusi EQFi kasutama, et parandada kvalifikatsioonide võrreldavust ja õpiväljundite läbipaistvust;

| 8. | tagada EQFi riiklike koordineerimisasutuste (EQF NCP) täidetavate ülesannete jätkamine ja kooskõlastamine. EQFi riiklike koordineerimisasutuste põhiülesandeks on toetada siseriiklikke asutusi riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide sidustamisel EQFiga ning tuua EQF üksikisikutele ja organisatsioonidele lähemale, |
| --- | --- |

8.

tagada EQFi riiklike koordineerimisasutuste (EQF NCP) täidetavate ülesannete jätkamine ja kooskõlastamine. EQFi riiklike koordineerimisasutuste põhiülesandeks on toetada siseriiklikke asutusi riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide sidustamisel EQFiga ning tuua EQF üksikisikutele ja organisatsioonidele lähemale,

SOOVITAB KOMISJONIL KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDE JA SIDUSRÜHMADEGA EQFi NÕUANDERÜHMA RAAMES:

| 9. | toetada EQFi ühetaolist jätkuvat rakendamist kõikides liikmesriikides, võrreldes ja arutades kasutatavaid meetodeid kvalifikatsioonide ühtlustamiseks riiklikes kvalifikatsiooniraamistikes või -süsteemides, võttes nõuetekohaselt arvesse riiklikke olusid; |
| --- | --- |

9.

toetada EQFi ühetaolist jätkuvat rakendamist kõikides liikmesriikides, võrreldes ja arutades kasutatavaid meetodeid kvalifikatsioonide ühtlustamiseks riiklikes kvalifikatsiooniraamistikes või -süsteemides, võttes nõuetekohaselt arvesse riiklikke olusid;

| 10. | riiklikke olusid nõuetekohaselt arvesse võttes toetada õpiväljundite kirjeldamiseks, kasutamiseks ja kohaldamiseks kasutatavate meetodite arendamist, et suurendada kvalifikatsioonide läbipaistvust, nendest arusaamist ja nende võrreldavust; |
| --- | --- |

10.

riiklikke olusid nõuetekohaselt arvesse võttes toetada õpiväljundite kirjeldamiseks, kasutamiseks ja kohaldamiseks kasutatavate meetodite arendamist, et suurendada kvalifikatsioonide läbipaistvust, nendest arusaamist ja nende võrreldavust;

| 11. | toetada sellise vabatahtliku korra loomist, millega ühtlustada rahvusvahelisi kvalifikatsioone riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide kaudu, ning liikmesriikidevahelist teabevahetust ja konsulteerimist seoses nende menetlustega, et tagada sidusus; |
| --- | --- |

11.

toetada sellise vabatahtliku korra loomist, millega ühtlustada rahvusvahelisi kvalifikatsioone riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide kaudu, ning liikmesriikidevahelist teabevahetust ja konsulteerimist seoses nende menetlustega, et tagada sidusus;

| 12. | töötada välja suunised EQFist teavitamiseks, eelkõige EQFi tasemete esitamiseks uutel tunnistustel, diplomitel ja akadeemilistel õienditel ja/või kvalifikatsiooniregistrites, kooskõlas tunnistusi ja diplomeid käsitlevate riiklike süsteemide ja eeskirjadega; |
| --- | --- |

12.

töötada välja suunised EQFist teavitamiseks, eelkõige EQFi tasemete esitamiseks uutel tunnistustel, diplomitel ja akadeemilistel õienditel ja/või kvalifikatsiooniregistrites, kooskõlas tunnistusi ja diplomeid käsitlevate riiklike süsteemide ja eeskirjadega;

| 13. | uurida võimalusi selliste kriteeriumide ja menetluste väljatöötamiseks, mis võimaldaksid kolmandate riikide riiklike ja piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike võrdlemist EQFiga kooskõlas rahvusvahelistele lepingutele, ning nende kohaldamiseks; |
| --- | --- |

13.

uurida võimalusi selliste kriteeriumide ja menetluste väljatöötamiseks, mis võimaldaksid kolmandate riikide riiklike ja piirkondlike kvalifikatsiooniraamistike võrdlemist EQFiga kooskõlas rahvusvahelistele lepingutele, ning nende kohaldamiseks;

| 14. | korraldada vastastikust õpet ja heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul hõlbustada vastastikust nõustamist liikmesriikide soovil, |
| --- | --- |

14.

korraldada vastastikust õpet ja heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul hõlbustada vastastikust nõustamist liikmesriikide soovil,

SOOVITAB KOMISJONIL:

| 15. | tagada käesoleva soovituse rakendamise toetamine asjaomastest liidu programmidest rahastatavate meetmete abil, |
| --- | --- |

15.

tagada käesoleva soovituse rakendamise toetamine asjaomastest liidu programmidest rahastatavate meetmete abil,

| 16. | tagada EQFi rakendamise tõhus juhtimine, säilitades ja täielikult toetades EQFi nõuanderühma, mis loodi 2009. aastal ning mis koosneb liikmesriikide ja teiste osalevate riikide esindajatest, tööturu osapooltest ja muudest sidusrihmadest, kui see on asjakohane. EQFi nõuanderühm peaks tagama riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga sidustamise protsessi üldise sidususe ning edendama selle läbipaistvust ja usaldust; |
| --- | --- |

16.

tagada EQFi rakendamise tõhus juhtimine, säilitades ja täielikult toetades EQFi nõuanderühma, mis loodi 2009. aastal ning mis koosneb liikmesriikide ja teiste osalevate riikide esindajatest, tööturu osapooltest ja muudest sidusrihmadest, kui see on asjakohane. EQFi nõuanderühm peaks tagama riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga sidustamise protsessi üldise sidususe ning edendama selle läbipaistvust ja usaldust;

| 17. | esitada pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist vajaduse korral aruanne, võttes arvesse asjakohaseid haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika raamistikke; |
| --- | --- |

17.

esitada pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist vajaduse korral aruanne, võttes arvesse asjakohaseid haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika raamistikke;

| 18. | hinnata koostöös liikmesriikidega ja pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega käesoleva soovituse alusel võetud meetmeid ning esitada 2022. aastaks nõukogule aruanne saadud kogemuste ja tulevase mõju kohta ning vajaduse korral vaadata käesolev soovitus uuesti läbi ja seda muuta. |
| --- | --- |

18.

hinnata koostöös liikmesriikidega ja pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega käesoleva soovituse alusel võetud meetmeid ning esitada 2022. aastaks nõukogule aruanne saadud kogemuste ja tulevase mõju kohta ning vajaduse korral vaadata käesolev soovitus uuesti läbi ja seda muuta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas tunnistatakse kehtetuks.

Brüssel, 22. mai 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BARTOLO

---

(1)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

1

(2)  ELT C 155, 8.7.2009, lk 11.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsus nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (ELT L 390, 31.12.2004, lk 6).

5

---

I LISA

Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kvalifikatsioon“ – hindamis- ja valideerimisprotsessi formaalne tulemus, mis saadakse, kui pädev asutus otsustab, et isik on saavutanud vastava standardi kohased õpitulemused; |
| --- | --- |

a)

„kvalifikatsioon“ – hindamis- ja valideerimisprotsessi formaalne tulemus, mis saadakse, kui pädev asutus otsustab, et isik on saavutanud vastava standardi kohased õpitulemused;

| b) | „riiklik kvalifikatsioonisüsteem“ – õppimise tunnustamisega seotud liikmesriigi tegevuse kõik aspektid, ning muud mehhanismid, mis seovad hariduse ja koolituse tööturu ja kodanikuühiskonnaga. See hõlmab kvaliteedi tagamise, hindamise ja kvalifikatsioonide andmisega seotud institutsioonilise korra ja protsesside arendamist ja rakendamist. Riiklik kvalifikatsioonisüsteem võib koosneda mitmest allsüsteemist ning hõlmata riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku; |
| --- | --- |

b)

„riiklik kvalifikatsioonisüsteem“ – õppimise tunnustamisega seotud liikmesriigi tegevuse kõik aspektid, ning muud mehhanismid, mis seovad hariduse ja koolituse tööturu ja kodanikuühiskonnaga. See hõlmab kvaliteedi tagamise, hindamise ja kvalifikatsioonide andmisega seotud institutsioonilise korra ja protsesside arendamist ja rakendamist. Riiklik kvalifikatsioonisüsteem võib koosneda mitmest allsüsteemist ning hõlmata riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku;

| c) | „riiklik kvalifikatsiooniraamistik“ – vahend kvalifikatsioonide liigitamiseks omandatud teadmiste tasemetele seatud kriteeriumide alusel, mille eesmärk on integreerida ja koordineerida riiklikke kvalifikatsioonide allsüsteeme ning parandada kvalifikatsioonide läbipaistvust, kättesaadavust, arengut ja kvaliteeti tööturu ning kodanikuühiskonna tarvis; |
| --- | --- |

c)

„riiklik kvalifikatsiooniraamistik“ – vahend kvalifikatsioonide liigitamiseks omandatud teadmiste tasemetele seatud kriteeriumide alusel, mille eesmärk on integreerida ja koordineerida riiklikke kvalifikatsioonide allsüsteeme ning parandada kvalifikatsioonide läbipaistvust, kättesaadavust, arengut ja kvaliteeti tööturu ning kodanikuühiskonna tarvis;

| d) | „rahvusvaheline kvalifikatsioon“ – seadusjärgselt asutatud rahvusvahelise asutuse (assotsiatsioon, organisatsioon, sektor või äriühing) või rahvusvahelise asutuse nimel tegutseva riikliku asutuse antud ja rohkem kui ühes riigis kasutatav kvalifikatsioon, mis sisaldab rahvusvahelise asutuse kehtestatud standarditel põhinevat õpiväljundite hindamist; |
| --- | --- |

d)

„rahvusvaheline kvalifikatsioon“ – seadusjärgselt asutatud rahvusvahelise asutuse (assotsiatsioon, organisatsioon, sektor või äriühing) või rahvusvahelise asutuse nimel tegutseva riikliku asutuse antud ja rohkem kui ühes riigis kasutatav kvalifikatsioon, mis sisaldab rahvusvahelise asutuse kehtestatud standarditel põhinevat õpiväljundite hindamist;

| e) | „õpiväljundid“ – selle kirjeldus, mida õppija teab, millest ta aru saab ja mida ta on võimeline tegema pärast õppeprotsessi lõppu, ning see on määratletud teadmiste, oskuste ning vastutuse ja iseseisva tegutsemisena; |
| --- | --- |

e)

„õpiväljundid“ – selle kirjeldus, mida õppija teab, millest ta aru saab ja mida ta on võimeline tegema pärast õppeprotsessi lõppu, ning see on määratletud teadmiste, oskuste ning vastutuse ja iseseisva tegutsemisena;

| f) | „teadmised“ – õppeprotsessi käigus omandatud teave. Teadmised on faktide, põhimõtete, teooriate ja tavade kogum, mis on seotud teatud töö- või õppesuunaalaga. EQFis eristatakse teoreetilisi ja/või faktilisi teadmisi; |
| --- | --- |

f)

„teadmised“ – õppeprotsessi käigus omandatud teave. Teadmised on faktide, põhimõtete, teooriate ja tavade kogum, mis on seotud teatud töö- või õppesuunaalaga. EQFis eristatakse teoreetilisi ja/või faktilisi teadmisi;

| g) | „oskused“ – suutlikkus rakendada ülesannete täitmisel ja probleemide lahendamisel teadmisi ning kasutada oskusteavet. EQFis eristatakse kognitiivseid (loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamine) ja praktilisi (käelised oskused ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamine) oskusi; |
| --- | --- |

g)

„oskused“ – suutlikkus rakendada ülesannete täitmisel ja probleemide lahendamisel teadmisi ning kasutada oskusteavet. EQFis eristatakse kognitiivseid (loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamine) ja praktilisi (käelised oskused ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamine) oskusi;

| h) | „vastutus ja iseseisev tegutsemine“ – õppija võime rakendada teadmisi ja oskusi iseseisvalt ja vastutustundlikult; |
| --- | --- |

h)

„vastutus ja iseseisev tegutsemine“ – õppija võime rakendada teadmisi ja oskusi iseseisvalt ja vastutustundlikult;

| i) | „pädevus“ – tõendatud suutlikkus kasutada teadmisi, oskusi ja isiklikke, sotsiaalseid ja/või metoodilisi võimeid töö- või õppeolukordades ning kutsealases ja isiklikus arengus; |
| --- | --- |

i)

„pädevus“ – tõendatud suutlikkus kasutada teadmisi, oskusi ja isiklikke, sotsiaalseid ja/või metoodilisi võimeid töö- või õppeolukordades ning kutsealases ja isiklikus arengus;

| j) | „mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimine“ – protsess, mille käigus pädev asutus kinnitab, et isik on mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu saavutanud õpiväljundid, mida saab võrrelda asjakohase standardiga ja mis koosneb neljast eraldi etapist: inimesega rääkides tema konkreetsete kogemuste kindlaksmääramine; nende dokumenteerimine, et muuta inimese kogemused nähtavaks; nende kogemuste ametlik hindamine ja hindamistulemuste sertifitseerimine, mille tulemusena võidakse anda osaline või täielik kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

j)

„mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimine“ – protsess, mille käigus pädev asutus kinnitab, et isik on mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu saavutanud õpiväljundid, mida saab võrrelda asjakohase standardiga ja mis koosneb neljast eraldi etapist: inimesega rääkides tema konkreetsete kogemuste kindlaksmääramine; nende dokumenteerimine, et muuta inimese kogemused nähtavaks; nende kogemuste ametlik hindamine ja hindamistulemuste sertifitseerimine, mille tulemusena võidakse anda osaline või täielik kvalifikatsioon;

| k) | „õpiväljundite ametlik tunnustamine“ – edasisi õpinguid või tööhõivet silmas pidades saavutatud õpiväljunditele pädeva asutuse poolt ametliku staatuse andmise protsess, mis hõlmab i) kvalifikatsiooni andmist (tunnistused, diplomid ja kraadid), ii) mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist, iii) vastavuse tunnustamist, arvestuspunktide andmist või erandite tegemist; |
| --- | --- |

k)

„õpiväljundite ametlik tunnustamine“ – edasisi õpinguid või tööhõivet silmas pidades saavutatud õpiväljunditele pädeva asutuse poolt ametliku staatuse andmise protsess, mis hõlmab i) kvalifikatsiooni andmist (tunnistused, diplomid ja kraadid), ii) mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist, iii) vastavuse tunnustamist, arvestuspunktide andmist või erandite tegemist;

| l) | „arvestuspunkt“ – kinnitus, et pädev asutus on vastavalt kokkulepitud standardile hinnanud ja valideerinud kvalifikatsiooni osa, mis koosneb õpiväljundite ühtsest kogumist. Arvestuspunkti annavad pädevad asutused, kui isik on saavutanud kindlaksmääratud õpiväljundid, mis on tõendatud asjakohase hindamisega ja mida saab väljendada kvantitatiivse väärtusena (nt aine- või arvestuspunktid), mis tähistab hinnangulist töökoormust, mis on isikul tüüpiliselt vaja vastavate õpiväljundite saavutamiseks; |
| --- | --- |

l)

„arvestuspunkt“ – kinnitus, et pädev asutus on vastavalt kokkulepitud standardile hinnanud ja valideerinud kvalifikatsiooni osa, mis koosneb õpiväljundite ühtsest kogumist. Arvestuspunkti annavad pädevad asutused, kui isik on saavutanud kindlaksmääratud õpiväljundid, mis on tõendatud asjakohase hindamisega ja mida saab väljendada kvantitatiivse väärtusena (nt aine- või arvestuspunktid), mis tähistab hinnangulist töökoormust, mis on isikul tüüpiliselt vaja vastavate õpiväljundite saavutamiseks;

| m) | „arvestuspunktisüsteemid“ – läbipaistvusvahend arvestuspunkti(de) tunnustamise hõlbustamiseks. Need süsteemid võivad hõlmata muu hulgas samaväärsusi, erandeid, üksusi/mooduleid, mida saab koguda ja üle kanda, teenuseosutajate sõltumatust õppimisvõimaluste individualiseerimisel ning mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist; |
| --- | --- |

m)

„arvestuspunktisüsteemid“ – läbipaistvusvahend arvestuspunkti(de) tunnustamise hõlbustamiseks. Need süsteemid võivad hõlmata muu hulgas samaväärsusi, erandeid, üksusi/mooduleid, mida saab koguda ja üle kanda, teenuseosutajate sõltumatust õppimisvõimaluste individualiseerimisel ning mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist;

| n) | „arvestuspunktide ülekandmine“ – protsess, millega võimaldatakse ühes kontekstis arvestuspunkte kogunud isikul lasta oma punktid hinnata ja saada neile tunnustus teises kontekstis. |
| --- | --- |

n)

„arvestuspunktide ülekandmine“ – protsess, millega võimaldatakse ühes kontekstis arvestuspunkte kogunud isikul lasta oma punktid hinnata ja saada neile tunnustus teises kontekstis.

---

II LISA

Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) tasemete kirjeldused

| Kõik kaheksa taset on määratletud teatavate kirjeldustega, mis märgivad mis tahes kvalifikatsioonisüsteemi kvalifikatsioonitasemetele vastavaid õpiväljundeid. |
| --- |
| | Teadmised | Oskused | Vastutus ja iseseisev tegutsemine |
| | Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse teoreetilisi ja faktilisi teadmisi. | Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse kognitiivseid (loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamine) ja praktilisi oskusi (käelised oskused ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamine). | Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus kirjeldatakse vastutust ja iseseisvat tegutsemist kui õppija võimet rakendada teadmisi ja oskusi iseseisvalt ja vastutustundlikult |
| 1. tase
  1. taseme õpiväljundid | üldteadmised | põhioskused lihtsamate (töö)ülesannete täitmiseks | töötab või õpib otsesel juhendamisel piiritletud olukorras |
| 2. tase
  2. taseme õpiväljundid | põhilised faktilised teadmised töö- või õppe valdkonnas | põhilised kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud asjakohase teabe kasutamiseks, et täita (töö)ülesandeid ning lahendada tavalisi probleeme, kasutades lihtsaid reegleid ja töövahendeid | töötab või õpib juhendamisel, kuid mõningase iseseisvusega |
| 3. tase
  3. taseme õpiväljundid | teadmised töö- või õppe valdkonna faktide, põhimõtete, protsesside ja üldmõistete kohta | kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud (töö)ülesannete täitmiseks ja probleemide lahendamiseks, valides ja rakendades põhimeetodeid, töövahendeid, materjale ja teavet | vastutab töö- või õppeülesannete täitmise eest
  kohandab probleemide lahendamisel enda käitumise vastavalt olukorrale |
| 4. tase
  4. taseme õpiväljundid | laiaulatuslikud faktilised ja teoreetilised teadmised töö- või õppe valdkonnas | kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud konkreetsetele probleemidele lahenduse leidmiseks töö- või õppe valdkonnas | korraldab oma tegevust vastavalt töö- või õppimise kontekstis antud juhtnööridele olukordades, mida saab tavaliselt ette näha, kuid mis võivad muutuda
  juhendab teiste töötajate tavatööd, võttes mõningase vastutuse töö või õppetöö hindamise ja edendamise eest |
| 5. tase (*1)

  5. taseme õpiväljundid | põhjalikud, spetsialiseeritud, faktilised ja teoreetilised teadmised töö- või õppe valdkonnas ning teadlikkus oma teadmiste piiridest | igakülgsed kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud abstraktsetele küsimustele loovate lahenduste leidmiseks | juhib ja juhendab töö- ja õppetegevust, kus võivad tekkida ettearvamatud muutused
  kontrollib ja arendab enda ja teiste tegevust |
| 6. tase (*2)

  6. taseme õpiväljundid | töö- või õppe valdkonna süvateadmised, sealhulgas kriitiline arusaam teooriatest ja põhimõtetest | meisterlikkust ja novaatorlikkust demonstreerivad arenenud oskused konkreetsete töö- või õppe valdkonna keeruliste ja ettearvamatute probleemide lahendamiseks | juhatab keerulisi tehnilisi või kutsealaseid tegevusi või projekte, võtab vastutuse otsuste langetamise eest ettearvamatutes töö- või õppeolukordades
  vastutab üksikisikute ja rühmade kutsealase arendamise juhtimise eest |
| 7. tase (*3)

  7. taseme õpiväljundid | väga spetsialiseeritud, osaliselt töö- või õppe valdkonna teadmiste esirinnas olevad teadmised, millel rajaneb originaalne mõtlemine ja/või uurimistegevus
  kriitiline teadlikkus valdkonna ja eri valdkondade vahelistest probleemidest | spetsialiseeritud probleemilahendamise oskused, mis on vajalikud teadus- ja/või innovatsioonitegevuses, et luua uusi teadmisi ja protseduure ning siduda eri valdkondade teadmisi | juhib ja muudab töö- või õppeolukordi, mis on keerukad, ettearvamatud ja nõuavad uut strateegilist käsitlust
  võtab vastutuse kutseteadmistesse ja -tegevusse panustamise eest ja/või meeskondade strateegilise tegutsemise kontrollimise eest |
| 8. tase (*4)

  8. taseme õpiväljundid | teadmised, mis on töö- või õppe valdkonna ja valdkondadevaheliste teadmiste esirinnas | eriti arenenud ja spetsialiseeritud oskused ja tehnikad, kaasa arvatud süntees ja hindamine, mis on vajalikud kriitiliste küsimuste lahendamiseks teadus- ja/või innovatsioonitegevuses ning olemasolevate teadmiste või kutseoskuste täiendamiseks ja uuesti määratlemiseks | omab suurt autoriteeti ja demonstreerib oma novaatorlikkust, iseseisvust, teadus- ja kutsealast meisterlikkust ning pidevat pühendumust uute ideede või protsesside arendamisel töö- või õppeolukordade, sh teadustöö, esirinnas |
| Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistik sisaldab kolme tsükli kirjeldust, milles leppisid kokku kõrghariduse eest vastutavad ministrid Bologna protsessi raames 2005. aasta mais Bergenis toimunud kohtumisel. Iga tsükli kirjelduses esitatakse üldised nõuded kõnealuse tsükli lõpetamisel saadavateks kvalifikatsioonideks vajalike tüüpiliste saavutuste ja võimete kohta. |

Kõik kaheksa taset on määratletud teatavate kirjeldustega, mis märgivad mis tahes kvalifikatsioonisüsteemi kvalifikatsioonitasemetele vastavaid õpiväljundeid.

Teadmised

Oskused

Vastutus ja iseseisev tegutsemine

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse teoreetilisi ja faktilisi teadmisi.

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus eristatakse kognitiivseid (loogilise, intuitiivse ja loova mõtlemise kasutamine) ja praktilisi oskusi (käelised oskused ning meetodite, materjalide, tööriistade ja vahendite kasutamine).

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus kirjeldatakse vastutust ja iseseisvat tegutsemist kui õppija võimet rakendada teadmisi ja oskusi iseseisvalt ja vastutustundlikult

1. tase

1. taseme õpiväljundid

üldteadmised

põhioskused lihtsamate (töö)ülesannete täitmiseks

töötab või õpib otsesel juhendamisel piiritletud olukorras

2. tase

2. taseme õpiväljundid

põhilised faktilised teadmised töö- või õppe valdkonnas

põhilised kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud asjakohase teabe kasutamiseks, et täita (töö)ülesandeid ning lahendada tavalisi probleeme, kasutades lihtsaid reegleid ja töövahendeid

töötab või õpib juhendamisel, kuid mõningase iseseisvusega

3. tase

3. taseme õpiväljundid

teadmised töö- või õppe valdkonna faktide, põhimõtete, protsesside ja üldmõistete kohta

kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud (töö)ülesannete täitmiseks ja probleemide lahendamiseks, valides ja rakendades põhimeetodeid, töövahendeid, materjale ja teavet

vastutab töö- või õppeülesannete täitmise eest

kohandab probleemide lahendamisel enda käitumise vastavalt olukorrale

4. tase

4. taseme õpiväljundid

laiaulatuslikud faktilised ja teoreetilised teadmised töö- või õppe valdkonnas

kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud konkreetsetele probleemidele lahenduse leidmiseks töö- või õppe valdkonnas

korraldab oma tegevust vastavalt töö- või õppimise kontekstis antud juhtnööridele olukordades, mida saab tavaliselt ette näha, kuid mis võivad muutuda

juhendab teiste töötajate tavatööd, võttes mõningase vastutuse töö või õppetöö hindamise ja edendamise eest

5. tase (*1)

5. taseme õpiväljundid

põhjalikud, spetsialiseeritud, faktilised ja teoreetilised teadmised töö- või õppe valdkonnas ning teadlikkus oma teadmiste piiridest

igakülgsed kognitiivsed ja praktilised oskused, mis on vajalikud abstraktsetele küsimustele loovate lahenduste leidmiseks

juhib ja juhendab töö- ja õppetegevust, kus võivad tekkida ettearvamatud muutused

kontrollib ja arendab enda ja teiste tegevust

6. tase (*2)

6. taseme õpiväljundid

töö- või õppe valdkonna süvateadmised, sealhulgas kriitiline arusaam teooriatest ja põhimõtetest

meisterlikkust ja novaatorlikkust demonstreerivad arenenud oskused konkreetsete töö- või õppe valdkonna keeruliste ja ettearvamatute probleemide lahendamiseks

juhatab keerulisi tehnilisi või kutsealaseid tegevusi või projekte, võtab vastutuse otsuste langetamise eest ettearvamatutes töö- või õppeolukordades

vastutab üksikisikute ja rühmade kutsealase arendamise juhtimise eest

7. tase (*3)

7. taseme õpiväljundid

väga spetsialiseeritud, osaliselt töö- või õppe valdkonna teadmiste esirinnas olevad teadmised, millel rajaneb originaalne mõtlemine ja/või uurimistegevus

kriitiline teadlikkus valdkonna ja eri valdkondade vahelistest probleemidest

spetsialiseeritud probleemilahendamise oskused, mis on vajalikud teadus- ja/või innovatsioonitegevuses, et luua uusi teadmisi ja protseduure ning siduda eri valdkondade teadmisi

juhib ja muudab töö- või õppeolukordi, mis on keerukad, ettearvamatud ja nõuavad uut strateegilist käsitlust

võtab vastutuse kutseteadmistesse ja -tegevusse panustamise eest ja/või meeskondade strateegilise tegutsemise kontrollimise eest

8. tase (*4)

8. taseme õpiväljundid

teadmised, mis on töö- või õppe valdkonna ja valdkondadevaheliste teadmiste esirinnas

eriti arenenud ja spetsialiseeritud oskused ja tehnikad, kaasa arvatud süntees ja hindamine, mis on vajalikud kriitiliste küsimuste lahendamiseks teadus- ja/või innovatsioonitegevuses ning olemasolevate teadmiste või kutseoskuste täiendamiseks ja uuesti määratlemiseks

omab suurt autoriteeti ja demonstreerib oma novaatorlikkust, iseseisvust, teadus- ja kutsealast meisterlikkust ning pidevat pühendumust uute ideede või protsesside arendamisel töö- või õppeolukordade, sh teadustöö, esirinnas

Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistik sisaldab kolme tsükli kirjeldust, milles leppisid kokku kõrghariduse eest vastutavad ministrid Bologna protsessi raames 2005. aasta mais Bergenis toimunud kohtumisel. Iga tsükli kirjelduses esitatakse üldised nõuded kõnealuse tsükli lõpetamisel saadavateks kvalifikatsioonideks vajalike tüüpiliste saavutuste ja võimete kohta.

---

(*1)  Lühitsükli (mida saab siduda esimese tsükliga või mis on selle osa) kirjeldus, mis töötati välja Bologna protsessi osana kvaliteedi ühisalgatuse raames, vastab EQFi 5. taseme õpiväljunditele.

(*2)  Esimese tsükli kirjeldus vastab EQFi 6. taseme õpiväljunditele.

(*3)  Teise tsükli kirjeldus vastab EQFi 7. taseme õpiväljunditele.

(*4)  Kolmanda tsükli kirjeldus vastab EQFi 8. taseme õpiväljunditele.

---

III LISA

Kriteeriumid ja menetlused riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide sidustamiseks Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga (EQF)

| 1. | Kõigi sidustamisprotsessiga seotud asjakohaste riiklike asutuste vastutusalad ja/või õiguslikud pädevused on selgelt kindlaks määratud ja avaldatud pädevate asutuste poolt. |
| --- | --- |

1.

Kõigi sidustamisprotsessiga seotud asjakohaste riiklike asutuste vastutusalad ja/või õiguslikud pädevused on selgelt kindlaks määratud ja avaldatud pädevate asutuste poolt.

| 2. | Riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide kvalifikatsioonitasemete ja EQFi kirjelduste vahel on selge ja tõendatav seos. |
| --- | --- |

2.

Riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide kvalifikatsioonitasemete ja EQFi kirjelduste vahel on selge ja tõendatav seos.

| 3. | Riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide ning nende kvalifikatsioonide aluseks on õpiväljunditele toetumise põhimõte ja eesmärk ning nad on seotud mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise korraga ning asjakohasel juhul ka arvestuspunktisüsteemidega. |
| --- | --- |

3.

Riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide ning nende kvalifikatsioonide aluseks on õpiväljunditele toetumise põhimõte ja eesmärk ning nad on seotud mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise korraga ning asjakohasel juhul ka arvestuspunktisüsteemidega.

| 4. | Kvalifikatsioonide riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku ülekandmiseks või kvalifikatsioonide asukoha kirjeldamiseks riiklikus kvalifikatsiooniraamistikus kasutatavad menetlused on läbipaistvad. |
| --- | --- |

4.

Kvalifikatsioonide riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku ülekandmiseks või kvalifikatsioonide asukoha kirjeldamiseks riiklikus kvalifikatsiooniraamistikus kasutatavad menetlused on läbipaistvad.

| 5. | Hariduses ja koolituses kvaliteedi tagamise riiklik(ud) süsteem(id) on seotud riikliku kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemidega ning on kooskõlas käesoleva soovituse IV lisas esitatud kvaliteedi tagamise põhimõtetega. |
| --- | --- |

5.

Hariduses ja koolituses kvaliteedi tagamise riiklik(ud) süsteem(id) on seotud riikliku kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemidega ning on kooskõlas käesoleva soovituse IV lisas esitatud kvaliteedi tagamise põhimõtetega.

| 6. | Sidustamisprotsess peab sisaldama asjakohaste kvaliteeditagamisasutuste kinnitatud heakskiitu selle kohta, et sidustamisaruanne on kooskõlas asjakohase siseriikliku kvaliteedi tagamise korra ning asjakohaste sätete ja tavadega. |
| --- | --- |

6.

Sidustamisprotsess peab sisaldama asjakohaste kvaliteeditagamisasutuste kinnitatud heakskiitu selle kohta, et sidustamisaruanne on kooskõlas asjakohase siseriikliku kvaliteedi tagamise korra ning asjakohaste sätete ja tavadega.

| 7. | Sidustamisprotsessi tuleb kaasata rahvusvahelisi eksperte ja sidumisaruanne peab sisaldama vähemalt kahe eri riigi rahvusvaheliste ekspertide kaht kirjalikku avaldust sidustamisprotsessi kohta. |
| --- | --- |

7.

Sidustamisprotsessi tuleb kaasata rahvusvahelisi eksperte ja sidumisaruanne peab sisaldama vähemalt kahe eri riigi rahvusvaheliste ekspertide kaht kirjalikku avaldust sidustamisprotsessi kohta.

| 8. | Pädev(ad) asutus(ed) kinnitab (kinnitavad), et riiklik kvalifikatsiooniraamistik või -süsteem on EQFiga sidustatud. Pädevad asutused, sealhulgas EQFi riiklikud koordineerimisasutused avaldavad ühise põhjaliku sidustamist kirjeldava aruande ja seda tõendava teabe ning käsitlevad iga kriteeriumi eraldi. Sama aruannet võib kasutada enesehindamiseks Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistikus, lähtudes Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku enesehindamise kriteeriumidest. |
| --- | --- |

8.

Pädev(ad) asutus(ed) kinnitab (kinnitavad), et riiklik kvalifikatsiooniraamistik või -süsteem on EQFiga sidustatud. Pädevad asutused, sealhulgas EQFi riiklikud koordineerimisasutused avaldavad ühise põhjaliku sidustamist kirjeldava aruande ja seda tõendava teabe ning käsitlevad iga kriteeriumi eraldi. Sama aruannet võib kasutada enesehindamiseks Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistikus, lähtudes Euroopa kõrgharidusruumi kvalifikatsiooniraamistiku enesehindamise kriteeriumidest.

| 9. | Kuue kuu jooksul pärast sidustamisaruande avaldamist või ajakohastamist avaldavad liikmesriigid ja muud osalevad riigid Euroopa portaalis võrdlemise eesmärgil sidustamisaruande ning esitavad asjakohase teabe. |
| --- | --- |

9.

Kuue kuu jooksul pärast sidustamisaruande avaldamist või ajakohastamist avaldavad liikmesriigid ja muud osalevad riigid Euroopa portaalis võrdlemise eesmärgil sidustamisaruande ning esitavad asjakohase teabe.

| 10. | Pärast sidustamisprotsessi lõpuleviimist peaksid kõik pädevate asutuste poolt välja antud uued dokumendid, mis käsitlevad riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide kvalifikatsioone (nt tunnistused, diplomid, tunnistuste lisad, akadeemilised õiendid) ja/või kvalifikatsiooniregistrid sisaldama riikliku kvalifikatsiooniraamistiku või -süsteemi kaudu lisatud selget viidet vastavale EQFi tasemele. |
| --- | --- |

10.

Pärast sidustamisprotsessi lõpuleviimist peaksid kõik pädevate asutuste poolt välja antud uued dokumendid, mis käsitlevad riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide kvalifikatsioone (nt tunnistused, diplomid, tunnistuste lisad, akadeemilised õiendid) ja/või kvalifikatsiooniregistrid sisaldama riikliku kvalifikatsiooniraamistiku või -süsteemi kaudu lisatud selget viidet vastavale EQFi tasemele.

---

IV LISA

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga (EQF) sidustatud riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemide osaks olevate kvalifikatsioonide kvaliteedihindamise põhimõtted

Kõikide EQFi tasemega kvalifikatsioonide puhul tuleks tagada nende kvaliteet, et suurendada nende usaldusväärsust.

Kooskõlas riikide oludega ja valdkondlikke erinevusi arvestades peaks EQFi tasemega kvalifikatsioonide kvaliteedi tagamine (1)
   (2):

| 1. | käsitlema kvalifikatsioonide väljatöötamist ning õpiväljunditel põhineva lähenemisviisi rakendamist; |
| --- | --- |

1.

käsitlema kvalifikatsioonide väljatöötamist ning õpiväljunditel põhineva lähenemisviisi rakendamist;

| 2. | tagama kehtiva ja usaldusväärse hinnangu vastavalt kokkulepitud ja läbipaistvatel õpiväljunditel põhinevatele standarditele ning käsitlema sertifitseerimisprotsessi; |
| --- | --- |

2.

tagama kehtiva ja usaldusväärse hinnangu vastavalt kokkulepitud ja läbipaistvatel õpiväljunditel põhinevatele standarditele ning käsitlema sertifitseerimisprotsessi;

| 3. | hõlmama tagasisidemehhanisme ja pideva täiustamise menetlusi; |
| --- | --- |

3.

hõlmama tagasisidemehhanisme ja pideva täiustamise menetlusi;

| 4. | kaasama kõik asjaomased sidusrühmad protsessi kõikidesse etappidesse; |
| --- | --- |

4.

kaasama kõik asjaomased sidusrühmad protsessi kõikidesse etappidesse;

| 5. | hõlmama järjepidevaid hindamismeetodeid, enesehindamist ja välishindamist; |
| --- | --- |

5.

hõlmama järjepidevaid hindamismeetodeid, enesehindamist ja välishindamist;

| 6. | olema EQFi tasemega kvalifikatsioone välja andvate asutuste sisese juhtimise lahutamatu osa, hõlmates ka alltöövõtjate tegevust; |
| --- | --- |

6.

olema EQFi tasemega kvalifikatsioone välja andvate asutuste sisese juhtimise lahutamatu osa, hõlmates ka alltöövõtjate tegevust;

| 7. | põhinema selgetel ja mõõdetavatel eesmärkidel, standarditel ja suunistel; |
| --- | --- |

7.

põhinema selgetel ja mõõdetavatel eesmärkidel, standarditel ja suunistel;

| 8. | kasutama asjakohaste vahendite tuge; |
| --- | --- |

8.

kasutama asjakohaste vahendite tuge;

| 9. | hõlmama kvaliteedi tagamist kontrollivate olemasolevate väliste järelevalveorganite või -asutuste teostatavat korrapärast ülevaatust; |
| --- | --- |

9.

hõlmama kvaliteedi tagamist kontrollivate olemasolevate väliste järelevalveorganite või -asutuste teostatavat korrapärast ülevaatust;

| 10. | hõlmama elektroonilist juurdepääsu hindamistulemustele; |
| --- | --- |

10.

hõlmama elektroonilist juurdepääsu hindamistulemustele;

---

(1)  Need ühised põhimõtted ühtivad täielikult Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standardite ja suunistega ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikuga kutsehariduse ja -õppe valdkonnas (EQAVET).

(2)  Olenevalt riiklikest asjaoludest võib jätta need põhimõtted üldhariduse suhtes kohaldamata.

---

V LISA

Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga (EQF) sidustatud riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemidega seotud arvestuspunktisüsteemide põhimõtted (1)

Õpiväljunditel põhinevat lähenemisviisi kasutades peaksid EQF ning riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud ja -süsteemid paremini toetama isikute liikuvust i) hariduse ja koolituse eri tasemete vahel, ii) hariduse ja koolituse eri sektorites ja nende vahel iii) hariduse ja koolituse ning tööturu vahel ning iv) riikide piires ja riigiüleselt. Ilma et see piiraks siseriiklikke otsuseid i) arvestuspunktisüsteemide kasutamise kohta ja ii) nende riiklike kvalifikatsiooniraamistike või -süsteemidega sidumise kohta, peaksid erinevad arvestuspunktisüsteemid asjakohasel juhul toimima koos riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemidega, et toetada üleminekuid ja hõlbustada edasiminekut. Sel eesmärgil tulek riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemidega seotud arvestuspunktisüsteemide puhul järgida järgmisi põhimõtteid:

| 1. | arvestuspunktisüsteemid peaksid toetama õppijate paindlikke õppimisvõimalusi; |
| --- | --- |

1.

arvestuspunktisüsteemid peaksid toetama õppijate paindlikke õppimisvõimalusi;

| 2. | kvalifikatsiooni (ja selle osade) ülekandmise ja edasiõppimise hõlbustamiseks tuleks kvalifikatsiooni kujundamisel ja arendamisel süstemaatiliselt kasutada õpiväljunditel põhinevat käsitlusviisi; |
| --- | --- |

2.

kvalifikatsiooni (ja selle osade) ülekandmise ja edasiõppimise hõlbustamiseks tuleks kvalifikatsiooni kujundamisel ja arendamisel süstemaatiliselt kasutada õpiväljunditel põhinevat käsitlusviisi;

| 3. | arvestuspunktisüsteemid peaksid hõlbustama õpiväljundite ülekandmist ja õppijate liikuvust institutsioonide ja riikide üleselt; |
| --- | --- |

3.

arvestuspunktisüsteemid peaksid hõlbustama õpiväljundite ülekandmist ja õppijate liikuvust institutsioonide ja riikide üleselt;

| 4. | arvestuspunktisüsteemid peaksid põhinema selgelt ja läbipaistvalt tagatud kvaliteedil; |
| --- | --- |

4.

arvestuspunktisüsteemid peaksid põhinema selgelt ja läbipaistvalt tagatud kvaliteedil;

| 5. | isiku saadud arvestuspunktid peaksid olema dokumenteeritud ning kajastama saavutatud õpiväljundeid, arvestuspunkti andnud pädeva asutuse nime ja vajaduse korral asjaomase arvestuspunkti väärtust; |
| --- | --- |

5.

isiku saadud arvestuspunktid peaksid olema dokumenteeritud ning kajastama saavutatud õpiväljundeid, arvestuspunkti andnud pädeva asutuse nime ja vajaduse korral asjaomase arvestuspunkti väärtust;

| 6. | arvestuspunktide ülekandmise ja kogumise süsteemide puhul tuleks püüda leida viise, kuidas korraldada varasemate õpingute valideerimist, tehes koostööd ülekandmise edasiliikumise hõlbustamiseks ja soodustamiseks; |
| --- | --- |

6.

arvestuspunktide ülekandmise ja kogumise süsteemide puhul tuleks püüda leida viise, kuidas korraldada varasemate õpingute valideerimist, tehes koostööd ülekandmise edasiliikumise hõlbustamiseks ja soodustamiseks;

| 7. | Arvestuspunktisüsteeme tuleks arendada ja täiustada sidusrühmadevahelises koostöös asjakohasel riiklikul ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

7.

Arvestuspunktisüsteeme tuleks arendada ja täiustada sidusrühmadevahelises koostöös asjakohasel riiklikul ja liidu tasandil.

---

(1)  Kõnealused ühised põhimõtted ühtivad täielikult Euroopa arvestuspunktisüsteemiga (ECTS) ning Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikuga kutsehariduse ja -õppe valdkonnas (EQAVET).

---

VI LISA

Andmeväljade elemendid EQFi tasemega kvalifikatsioone käsitleva teabe elektroonilises vormis avaldamiseks

| ANDMED | Kohustuslik/Valikuline |
| --- | --- |
| Kvalifikatsiooni nimetus | Kohustuslik |
| Väli (*1) | Kohustuslik |
| Riik/piirkond (kood) | Kohustuslik |
| Euroopa kvaliteediraamistiku tase | Kohustuslik |
| Kvalifikatsiooni kirjeldus (*3) | või | Teadmised | Kohustuslik |
| Oskused | Kohustuslik |
| Vastutus ja iseseisev tegutsemine | Kohustuslik |
| või | Vaba tekstiväli, millel kirjeldatakse, mida õppija eeldatavasti teab, mõistab ja suudab teha | Kohustuslik |
| Kvalifikatsiooni välja andnud asutus (*2) | | Kohustuslik |
| Õpiväljundite saavutamiseks vajalikud arvestuspunktid/arvestuslik töökoormus | | Valikuline |
| Sisemine kvaliteeditagamisprotsess | | Valikuline |
| Väline kvaliteeditagamisasutus/reguleeriv asutus | | Valikuline |
| Täiendav teave kvalifikatsiooni kohta | | Valikuline |
| Teabe allikas | | Valikuline |
| Link asjakohastele lisadele | | Valikuline |
| Kvalifikatsiooni URL | | Valikuline |
| Teabe keel (kood) | | Valikuline |
| Taotlemistingimused | | Valikuline |
| Kehtivusaeg (vajaduse korral) | | Valikuline |
| Kvalifikatsiooni saamise viisid | | Valikuline |
| Seos kutse- või erialadega | | Valikuline |

ANDMED

Kohustuslik/Valikuline

Kvalifikatsiooni nimetus

Kohustuslik

Väli (*1)

Kohustuslik

Riik/piirkond (kood)

Kohustuslik

Euroopa kvaliteediraamistiku tase

Kohustuslik

Kvalifikatsiooni kirjeldus (*3)

või

Teadmised

Kohustuslik

Oskused

Kohustuslik

Vastutus ja iseseisev tegutsemine

Kohustuslik

või

Vaba tekstiväli, millel kirjeldatakse, mida õppija eeldatavasti teab, mõistab ja suudab teha

Kohustuslik

Kvalifikatsiooni välja andnud asutus (*2)

Kohustuslik

Õpiväljundite saavutamiseks vajalikud arvestuspunktid/arvestuslik töökoormus

Valikuline

Sisemine kvaliteeditagamisprotsess

Valikuline

Väline kvaliteeditagamisasutus/reguleeriv asutus

Valikuline

Täiendav teave kvalifikatsiooni kohta

Valikuline

Teabe allikas

Valikuline

Link asjakohastele lisadele

Valikuline

Kvalifikatsiooni URL

Valikuline

Teabe keel (kood)

Valikuline

Taotlemistingimused

Valikuline

Kehtivusaeg (vajaduse korral)

Valikuline

Kvalifikatsiooni saamise viisid

Valikuline

Seos kutse- või erialadega

Valikuline

---

(*1)  ISCED FoET2013

(*2)  Minimaalne nõutud teave kvalifikatsiooni andnud asutuse või pädeva asutuse kohta, mis peaks aitama selle asutuse kohta teavet leida ning peaks sisaldama asutuse nime või vajaduse korral kvalifikatsiooni andnud asutuste rühma nime, millele on lisatud URL või kontaktandmed.

(*3)  See kirjeldus koosneb vabast tekstiväljast, ilma eelnevalt kindlaks määratud standardterminoloogiata ja ilma et liikmesriigil oleks kohutust tõlkida kirjeldust teistesse ELi keeltesse.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/29

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8301 – GE/ATI/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 189/04)

2. juunil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8301 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8301 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/29

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8190 – Weichai/Kion)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 189/05)

15. veebruaril 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8190 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8190 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/30

---

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse noorsootöö rolli selliste noortele eluks vajalike oskuste arendamise toetamisel, mis hõlbustavad noorte edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu

(2017/C 189/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE

| 1. | selle teema poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste I lisas; |
| --- | --- |

1.

selle teema poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste I lisas;

TEADVUSTAB, ET

| 2. | Euroopa Liit seisab silmitsi märkimisväärsete majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, mis on osaliselt tingitud kasvavast rändest ning finants- ja majanduskriisi tagajärgedest; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liit seisab silmitsi märkimisväärsete majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, mis on osaliselt tingitud kasvavast rändest ning finants- ja majanduskriisi tagajärgedest;

| 3. | need suundumused on eriliseks väljakutseks demokraatlike väärtuste, sotsiaalse ühtekuuluvuse, tööhõivevõimaluste ja tööelu ning noorte, eelkõige riskirühma kuuluvate ja vähemate võimalustega noorte kaasatuse ja heaolu seisukohast; |
| --- | --- |

3.

need suundumused on eriliseks väljakutseks demokraatlike väärtuste, sotsiaalse ühtekuuluvuse, tööhõivevõimaluste ja tööelu ning noorte, eelkõige riskirühma kuuluvate ja vähemate võimalustega noorte kaasatuse ja heaolu seisukohast;

| 4. | nende probleemide edukaks lahendamiseks on väga oluline suurendada noorte arusaamist kodanikuaktiivsusest, nende õigusi ja vastutust, demokraatlike väärtuste tunnistamist ja austamist, kultuurilist mitmekesisust ning garantiid nende sõna- ja usuvabaduse tagamise kohta, võimaldades omandada eluks vajalikke oskusi (1); |
| --- | --- |

4.

nende probleemide edukaks lahendamiseks on väga oluline suurendada noorte arusaamist kodanikuaktiivsusest, nende õigusi ja vastutust, demokraatlike väärtuste tunnistamist ja austamist, kultuurilist mitmekesisust ning garantiid nende sõna- ja usuvabaduse tagamise kohta, võimaldades omandada eluks vajalikke oskusi (1);

| 5. | eluks vajalike oskuste arendamine on võrdselt tähtis nii noorte suurest töötusest tingitud majanduslike, poliitiliste, sotsiaalsete ja inimkulude käsitlemiseks kui ka selleks, et aidata noortel kindlaks määrata ja kindlustada oma tulevikku kvaliteetse tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja kodanikuaktiivsuse kaudu; |
| --- | --- |

5.

eluks vajalike oskuste arendamine on võrdselt tähtis nii noorte suurest töötusest tingitud majanduslike, poliitiliste, sotsiaalsete ja inimkulude käsitlemiseks kui ka selleks, et aidata noortel kindlaks määrata ja kindlustada oma tulevikku kvaliteetse tööhõive, sotsiaalse kaasatuse ja kodanikuaktiivsuse kaudu;

VÕTTES ARVESSE

| 6. | nõukogu resolutsiooni kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta, (2) eelkõige selles toodud tõdemust, et „[o]n oluline vaadata tööturu esmavajadustest kaugemale ning keskenduda ka nendele hariduse ja koolituse aspektidele, mis edendavad innovatsiooni, ettevõtlust ning loovust, kujundavad sektoreid, loovad töökohti ja uusi turge, võimestavad inimesi (sh kõige haavatavamaid), rikastavad demokraatiat ning toetavad kaasatud, andekate ja aktiivsete kodanike kujunemist“; |
| --- | --- |

6.

nõukogu resolutsiooni kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta, (2) eelkõige selles toodud tõdemust, et „[o]n oluline vaadata tööturu esmavajadustest kaugemale ning keskenduda ka nendele hariduse ja koolituse aspektidele, mis edendavad innovatsiooni, ettevõtlust ning loovust, kujundavad sektoreid, loovad töökohti ja uusi turge, võimestavad inimesi (sh kõige haavatavamaid), rikastavad demokraatiat ning toetavad kaasatud, andekate ja aktiivsete kodanike kujunemist“;

| 7. | elukestva õppe võtmepädevusi käsitleva soovituse (3) läbivaatamist, mis annab võimaluse võtta kaasava lähenemisviisi selliste pädevuste arendamise suhtes, millest võib olla noortele abi ja mis võivad hõlbustada nende edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu. Kasutades küll teistsugust terminoloogiat, osutatakse juba praeguses üleeuroopalises võtmepädevuste raamistikus paljudele käesolevates nõukogu järeldustes määratletud eluks vajalikele oskustele; |
| --- | --- |

7.

elukestva õppe võtmepädevusi käsitleva soovituse (3) läbivaatamist, mis annab võimaluse võtta kaasava lähenemisviisi selliste pädevuste arendamise suhtes, millest võib olla noortele abi ja mis võivad hõlbustada nende edukat üleminekut täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu. Kasutades küll teistsugust terminoloogiat, osutatakse juba praeguses üleeuroopalises võtmepädevuste raamistikus paljudele käesolevates nõukogu järeldustes määratletud eluks vajalikele oskustele;

TOONITAB, ET

| 8. | kuigi noorte töötusest tulenevate probleemidega ja nendest tingitud sotsiaalse olukorra halvenemise ja poliitilise võõrandumise väljakutsetega tegelemisel on palju aspekte, võimaldab noortesektor tulemusliku noorsootöö kaudu noortel omandada eluks vajalikke oskusi, mis aitavad neil kasutada maksimaalselt ära oma potentsiaali ja toetavad neid täisväärtusliku ja produktiivse isikliku, sotsiaalse ja tööelu saavutamisel ja säilitamisel. Sellised eluks vajalikud oskused võivad samuti aidata vältida marginaliseerumist ning võidelda sellise propaganda, retoorika ja käitumise vastu, mis võivad olla seotud radikaliseerumisega ning viia vägivaldse ekstremismini; |
| --- | --- |

8.

kuigi noorte töötusest tulenevate probleemidega ja nendest tingitud sotsiaalse olukorra halvenemise ja poliitilise võõrandumise väljakutsetega tegelemisel on palju aspekte, võimaldab noortesektor tulemusliku noorsootöö kaudu noortel omandada eluks vajalikke oskusi, mis aitavad neil kasutada maksimaalselt ära oma potentsiaali ja toetavad neid täisväärtusliku ja produktiivse isikliku, sotsiaalse ja tööelu saavutamisel ja säilitamisel. Sellised eluks vajalikud oskused võivad samuti aidata vältida marginaliseerumist ning võidelda sellise propaganda, retoorika ja käitumise vastu, mis võivad olla seotud radikaliseerumisega ning viia vägivaldse ekstremismini;

TUNNISTAB, ET

| 9. | kuigi noorsootöö võib tähendada hulka erinevaid meetmeid, projekte, programme, tegevusi ja algatusi, mida pakuvad erinevad teenusepakkujad erinevates keskkondades, on üheks noorsootöö tegevuse ja suunitluse eripäraks noorte isiklik ja sotsiaalne areng; |
| --- | --- |

9.

kuigi noorsootöö võib tähendada hulka erinevaid meetmeid, projekte, programme, tegevusi ja algatusi, mida pakuvad erinevad teenusepakkujad erinevates keskkondades, on üheks noorsootöö tegevuse ja suunitluse eripäraks noorte isiklik ja sotsiaalne areng;

| 10. | tõhus noorsootöö võib aidata noortel saavutada positiivseid tulemusi järgmiste tegevuste kaudu:






  — | noorte pädevuste arendamine, soodustades sel moel nende isiklikku arengut, |
| --- | --- | --- |

10.

tõhus noorsootöö võib aidata noortel saavutada positiivseid tulemusi järgmiste tegevuste kaudu:

—

noorte pädevuste arendamine, soodustades sel moel nende isiklikku arengut,

| — | positiivsete sotsiaalsete väärtuste, käitumiste ja hoiakute edendamine ja soodustamine, eelkõige suhetes teistega, |
| --- | --- |

—

positiivsete sotsiaalsete väärtuste, käitumiste ja hoiakute edendamine ja soodustamine, eelkõige suhetes teistega,

| — | noorte loovuse ja innovatiivse võimekuse ja potentsiaali edendamine, mis aitab neil osaleda edukalt tööelus, |
| --- | --- |

—

noorte loovuse ja innovatiivse võimekuse ja potentsiaali edendamine, mis aitab neil osaleda edukalt tööelus,

| — | demokraatlike väärtuste edendamine, suurendades seeläbi kodanikuaktiivsust ja demokraatlikku osalemist; |
| --- | --- |

—

demokraatlike väärtuste edendamine, suurendades seeläbi kodanikuaktiivsust ja demokraatlikku osalemist;

| 11. | eluks vajalikud oskused on positiivsed, jaatavad ning probleemide lahendamisele suunatud käitumismudelid, mida kasutatakse asjakohaselt ja vastutustundlikult igapäevaelus nii kodus, internetis, kogukonnas, hariduses/koolituses kui ka tööl. Need oskused on hariduse, koolituse, noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu omandatud isiklikud ja sotsiaalsed oskused, mida inimesed saavad kasutada oma igapäevaelus sageli ette tulevate teemade, küsimuste ja probleemide käsitlemiseks; |
| --- | --- |

11.

eluks vajalikud oskused on positiivsed, jaatavad ning probleemide lahendamisele suunatud käitumismudelid, mida kasutatakse asjakohaselt ja vastutustundlikult igapäevaelus nii kodus, internetis, kogukonnas, hariduses/koolituses kui ka tööl. Need oskused on hariduse, koolituse, noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppe kaudu omandatud isiklikud ja sotsiaalsed oskused, mida inimesed saavad kasutada oma igapäevaelus sageli ette tulevate teemade, küsimuste ja probleemide käsitlemiseks;

NÕUSTUB, ET

| 12. | eluks vajalikud oskused on olulised kõikide noorte jaoks, kuid eriline tähendus ja tähtsus on neil riskirühma kuuluvate ja vähemate võimalustega noorte ning nende tööhõivevajaduste, sotsiaalse kaasatuse ja demokraatliku osalemise jaoks; |
| --- | --- |

12.

eluks vajalikud oskused on olulised kõikide noorte jaoks, kuid eriline tähendus ja tähtsus on neil riskirühma kuuluvate ja vähemate võimalustega noorte ning nende tööhõivevajaduste, sotsiaalse kaasatuse ja demokraatliku osalemise jaoks;

| 13. | noortele eluks vajalike oskuste omandamise ja arendamise edendamine ning selleks võimaluste loomine võiks olla noortepoliitika lahutamatu osa nii Euroopa kui liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

13.

noortele eluks vajalike oskuste omandamise ja arendamise edendamine ning selleks võimaluste loomine võiks olla noortepoliitika lahutamatu osa nii Euroopa kui liikmesriikide tasandil;

MÄRGIB, ET

| 14. | II lisas esitatakse kokkuvõte eluks vajalikest oskustest ja osutatakse nende tunnustele; nimetatud kokkuvõte ei ole normatiivne ega ammendav, vaid kajastab neid eluks vajalikke oskusi, mida noorsootöö abil saaks kõige paremini edendada ja aidata noortel omandada (4); |
| --- | --- |

14.

II lisas esitatakse kokkuvõte eluks vajalikest oskustest ja osutatakse nende tunnustele; nimetatud kokkuvõte ei ole normatiivne ega ammendav, vaid kajastab neid eluks vajalikke oskusi, mida noorsootöö abil saaks kõige paremini edendada ja aidata noortel omandada (4);

| 15. | II lisas määratletud eluks vajalikud oskused arenevad pidevalt ning selle kindlaksmääramine, kuidas eluks vajalikke oskusi tähtsuse järjekorda seada, neid tutvustada ja edendada, jääb liikmesriikide ning Euroopa, riiklike ja kohalike sidusrühmade pädevusse; |
| --- | --- |

15.

II lisas määratletud eluks vajalikud oskused arenevad pidevalt ning selle kindlaksmääramine, kuidas eluks vajalikke oskusi tähtsuse järjekorda seada, neid tutvustada ja edendada, jääb liikmesriikide ning Euroopa, riiklike ja kohalike sidusrühmade pädevusse;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESSE VÕTTES

| 16. | edendama noorsootöö panust noorte eluks vajalike oskuste arendamisse noortepoliitika raamistikes ja noorte toetamisele suunatud meetmetes; |
| --- | --- |

16.

edendama noorsootöö panust noorte eluks vajalike oskuste arendamisse noortepoliitika raamistikes ja noorte toetamisele suunatud meetmetes;

| 17. | levitama ja edendama noorsootöö pakkujate seas õppevahendeid, meetodeid ja tavasid, eelkõige noorsootöötajate väljatöötatud vahendeid, mis võivad noori toetada eluks vajalike oskuste omandamisel; |
| --- | --- |

17.

levitama ja edendama noorsootöö pakkujate seas õppevahendeid, meetodeid ja tavasid, eelkõige noorsootöötajate väljatöötatud vahendeid, mis võivad noori toetada eluks vajalike oskuste omandamisel;

| 18. | täiendavalt toetama noorsootöö pakkujatele hariduse ja koolituse andmist ja nende vastastikku õppimise tegevusi, et suurendada nende suutlikkust toetada noori eluks vajalike oskuste omandamisel; |
| --- | --- |

18.

täiendavalt toetama noorsootöö pakkujatele hariduse ja koolituse andmist ja nende vastastikku õppimise tegevusi, et suurendada nende suutlikkust toetada noori eluks vajalike oskuste omandamisel;

| 19. | vajaduse korral tunnustama ja valideerima haridus- ja koolitusprogramme, mis suurendavad nii palgaliste kui ka vabatahtlike noorsootöötajate ja noortejuhtide suutlikkust kasutada tulemuslikult õppevahendeid, meetodeid ja tavasid, mis aitavad noortel eluks vajalikke oskusi kindlaks teha, omandada ja arendada, kasutades hindamise ja enesehindamise vahendeid ja meetodeid; |
| --- | --- |

19.

vajaduse korral tunnustama ja valideerima haridus- ja koolitusprogramme, mis suurendavad nii palgaliste kui ka vabatahtlike noorsootöötajate ja noortejuhtide suutlikkust kasutada tulemuslikult õppevahendeid, meetodeid ja tavasid, mis aitavad noortel eluks vajalikke oskusi kindlaks teha, omandada ja arendada, kasutades hindamise ja enesehindamise vahendeid ja meetodeid;

| 20. | edendama ja tugevdama noorte seas vabatahtlikku tegevust, mis võib aidata neil omandada eluks vajalikke oskusi ning toetada nende osalemist noorsootöö pakkujate kõrval noorsootöö projektides ja algatustes; |
| --- | --- |

20.

edendama ja tugevdama noorte seas vabatahtlikku tegevust, mis võib aidata neil omandada eluks vajalikke oskusi ning toetada nende osalemist noorsootöö pakkujate kõrval noorsootöö projektides ja algatustes;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES

| 21. | edendama ja pakkuma noorsootöö pakkujatele vastastikuse hindamise ja vastastikuse õppe võimalusi, projekte ja algatusi, et jagada teadmisi, vahendeid ja kogemusi seoses noorte eluks vajalike oskuste edendamise ja arendamisega; |
| --- | --- |

21.

edendama ja pakkuma noorsootöö pakkujatele vastastikuse hindamise ja vastastikuse õppe võimalusi, projekte ja algatusi, et jagada teadmisi, vahendeid ja kogemusi seoses noorte eluks vajalike oskuste edendamise ja arendamisega;

| 22. | kaaluma, milliseid noorte poolt noorsootöö kaudu omandatud eluks vajalikke oskusi saaks kindlaks teha ja dokumenteerida ning kuidas seda teha, et hõlbustada hindamist ja tõendamist mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimismehhanismide kaudu (5); |
| --- | --- |

22.

kaaluma, milliseid noorte poolt noorsootöö kaudu omandatud eluks vajalikke oskusi saaks kindlaks teha ja dokumenteerida ning kuidas seda teha, et hõlbustada hindamist ja tõendamist mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimismehhanismide kaudu (5);

| 23. | kasutama maksimaalselt ära programmi „Erasmus+“ ja teisi ELi rahastamisprogramme, et toetada noorsootöö tegevust noorte eluks vajalike oskuste edendamisel ja arendamisel; |
| --- | --- |

23.

kasutama maksimaalselt ära programmi „Erasmus+“ ja teisi ELi rahastamisprogramme, et toetada noorsootöö tegevust noorte eluks vajalike oskuste edendamisel ja arendamisel;

| 24. | tugevdama noorsootöö, noortepoliitika ja noortealase uurimistegevuse vahelist dialoogi ning koordineerimist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, hõlbustades seeläbi võrgustike moodustamist, koostööd, vastastikust õpet ja vahetusi, et edendada ja arendada eluks vajalikke oskusi noorte seas; |
| --- | --- |

24.

tugevdama noorsootöö, noortepoliitika ja noortealase uurimistegevuse vahelist dialoogi ning koordineerimist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, hõlbustades seeläbi võrgustike moodustamist, koostööd, vastastikust õpet ja vahetusi, et edendada ja arendada eluks vajalikke oskusi noorte seas;

| 25. | määrama kindlaks olemasolevad ja innovatiivsed vahendid, meetodid ja tavad, mis soodustavad noorte eluks vajalikke oskusi erinevates noorsootöö keskkondades; |
| --- | --- |

25.

määrama kindlaks olemasolevad ja innovatiivsed vahendid, meetodid ja tavad, mis soodustavad noorte eluks vajalikke oskusi erinevates noorsootöö keskkondades;

| 26. | edendama ja toetama selliseid valdkondadevahelisi partnerlusi ja algatusi, eelkõige noorsootöö pakkujate, haridus- ja koolitusasutuste, sotsiaal- ja tööhõiveteenuste ning sotsiaalpartnerite vahel, mis aitavad noortel omandada ja arendada eluks vajalikke oskusi; |
| --- | --- |

26.

edendama ja toetama selliseid valdkondadevahelisi partnerlusi ja algatusi, eelkõige noorsootöö pakkujate, haridus- ja koolitusasutuste, sotsiaal- ja tööhõiveteenuste ning sotsiaalpartnerite vahel, mis aitavad noortel omandada ja arendada eluks vajalikke oskusi;

KUTSUB EUROOPA KOMISJONI ÜLES

| 27. | aitama kaasa teadmiste kogumisele eluks vajalike oskuste kohta, mida edendatakse ja arendatakse noorsootöö kaudu, ning toetama liikmesriike noorsootöötajate suutlikkuse suurendamise ja ametialase arengu edendamisel; |
| --- | --- |

27.

aitama kaasa teadmiste kogumisele eluks vajalike oskuste kohta, mida edendatakse ja arendatakse noorsootöö kaudu, ning toetama liikmesriike noorsootöötajate suutlikkuse suurendamise ja ametialase arengu edendamisel;

| 28. | edendama uue oskuste tegevuskava osana noorsootööd, mis täiendab ja toetab tegevuskava kõiki aspekte ja annab neile lisaväärtust; |
| --- | --- |

28.

edendama uue oskuste tegevuskava osana noorsootööd, mis täiendab ja toetab tegevuskava kõiki aspekte ja annab neile lisaväärtust;

| 29. | edendama ja toetama valdkondadevahelist lähenemisviisi noorte abistamisel selliste pädevuste omandamisel ja arendamisel, mis aitavad neil edukalt üle minna täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu; |
| --- | --- |

29.

edendama ja toetama valdkondadevahelist lähenemisviisi noorte abistamisel selliste pädevuste omandamisel ja arendamisel, mis aitavad neil edukalt üle minna täiskasvanuikka, kodanikuaktiivsusesse ja tööellu;

| 30. | tagama, et käesolevad nõukogu järeldused annaksid panuse elukestva õppe võtmepädevusi käsitleva soovituse läbivaatamisse eesmärgiga soovitust tugevdada ja tagada selle kooskõla üleeuroopalise võtmepädevuste raamistiku eluks vajalike oskuste mõõtmega. |
| --- | --- |

30.

tagama, et käesolevad nõukogu järeldused annaksid panuse elukestva õppe võtmepädevusi käsitleva soovituse läbivaatamisse eesmärgiga soovitust tugevdada ja tagada selle kooskõla üleeuroopalise võtmepädevuste raamistiku eluks vajalike oskuste mõõtmega.

---

(1)  Eluks vajalike oskuste määratlus kõnealuste järelduste tähenduses on esitatud punktides 10–12 ning II lisas.

(2)  Nõukogu resolutsioon kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (ELT C 467, 15.12.2016, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT L 394, 30.12.2006, lk 10).

(4)  Käesolevates nõukogu järeldustes loetakse noorsootöö pakkujateks kõik riigi abiga või vabatahtlikkuse alusel loodud organisatsioonid, asutused ja muud organid, kes pakuvad noorsootööd noortele mõeldud programmide, projektide, algatuste ja tegevuste alusel.

(5)  Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1).

---

I LISA

Poliitiline taust

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes – ELT L 394, 30.12.2006, lk. 10. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes – ELT L 394, 30.12.2006, lk. 10.

| — | Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta – ELT C 398, 22.12.2012, lk 1. |
| --- | --- |

—

Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta – ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

| — | Nõukogu soovitus – oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele – ELT C 484, 24.12.2016, lk 1. |
| --- | --- |

—

Nõukogu soovitus – oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele – ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

| — | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse kvaliteetse noorsootöö rolli noorte arengus, heaolus ja sotsiaalses kaasatuses – ELT C 168, 14.6.2013, lk. 5. |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse kvaliteetse noorsootöö rolli noorte arengus, heaolus ja sotsiaalses kaasatuses – ELT C 168, 14.6.2013, lk. 5.

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noortepoliitika potentsiaali maksimeerimist strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel – ELT C 224, 3.8.2013, lk 2. |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noortepoliitika potentsiaali maksimeerimist strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel – ELT C 224, 3.8.2013, lk 2.

| — | Nõukogu järeldused mittetöötavate ja mitteõppivate noorte sotsiaalse kaasamise parandamise kohta – ELT C 30, 1.2.2014, lk 5. |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused mittetöötavate ja mitteõppivate noorte sotsiaalse kaasamise parandamise kohta – ELT C 30, 1.2.2014, lk 5.

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks – ELT C 183, 14.6.2014, lk 18. |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad noorte ettevõtluse edendamist noorte sotsiaalse kaasatuse soodustamiseks – ELT C 183, 14.6.2014, lk 18.

| — | Nõukogu järeldused noorsootöö tõhustamise kohta sidusate ühiskondade tagamiseks – ELT C 170, 23.5. 2015, lk.2. |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused noorsootöö tõhustamise kohta sidusate ühiskondade tagamiseks – ELT C 170, 23.5. 2015, lk.2.

| — | Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel – ELT C 417, 15.12.2015, lk 10. |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon, milles käsitletakse noorte julgustamist osaleda poliitilises tegevuses Euroopa demokraatia elluviimisel – ELT C 417, 15.12.2015, lk 10.

| — | Nõukogu ja komisjoni ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta – ELT C 417, 15.12.2015, lk 17. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja komisjoni ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta – ELT C 417, 15.12.2015, lk 17.

| — | Nõukogu järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel – ELT C 372, 20.12.2011, lk 24. |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel – ELT C 372, 20.12.2011, lk 24.

| — | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad rohujuure tasandi spordi rolli maksimeerimist valdkonnaüleste oskuste arendamisel, eelkõige noorte seas – ELT C 172, 27.5.2015, lk 8. |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad rohujuure tasandi spordi rolli maksimeerimist valdkonnaüleste oskuste arendamisel, eelkõige noorte seas – ELT C 172, 27.5.2015, lk 8.

| — | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (2016). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (2016).

| — | Nõukogu resolutsioon kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta – ELT C 467, 15.12.2016, lk 1. |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta – ELT C 467, 15.12.2016, lk 1.

| — | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamise kohta – ELT C 467, 15.12.2016, lk 3. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamise kohta – ELT C 467, 15.12.2016, lk 3.

Uuringud, eksperdirühma aruanded ja avaldused

| — | Töö noortega: noorsootöö väärtus Euroopa Liidus (2014). |
| --- | --- |

—

Töö noortega: noorsootöö väärtus Euroopa Liidus (2014).

| — | Noorte loovuse ja innovatiivse potentsiaali arendamine mitteformaalse õppe kaudu tööhõive seisukohalt asjakohastel viisidel (2014). |
| --- | --- |

—

Noorte loovuse ja innovatiivse potentsiaali arendamine mitteformaalse õppe kaudu tööhõive seisukohalt asjakohastel viisidel (2014).

| — | Kvaliteetne noorsootöö – noorsootöö tulevase arengu ühine raamistik (2015). |
| --- | --- |

—

Kvaliteetne noorsootöö – noorsootöö tulevase arengu ühine raamistik (2015).

| — | Noorsootöö roll noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu (2015). |
| --- | --- |

—

Noorsootöö roll noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu (2015).

| — | Esimese Euroopa noorsootöökonventsiooni avaldus (2010). |
| --- | --- |

—

Esimese Euroopa noorsootöökonventsiooni avaldus (2010).

| — | Teise Euroopa noorsootöökonventsiooni aruanne ja avaldus (2015). |
| --- | --- |

—

Teise Euroopa noorsootöökonventsiooni aruanne ja avaldus (2015).

---

II LISA (1)

| Kokkuvõte eluks vajalikest oskustest ja nende tunnused










  Inimestevahelised suhted | Suhtlusoskus | Kognitiivsed oskused | Isikuomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Juhtimisoskus, konfliktide lahendamine, planeerimine ja organiseerimine, rühmatöö, läbirääkimised, kultuuridevaheline teadlikkus. | Seisukohtade ja arvamuste väljendamine (ja nende kuulamine), aruteludes ja mõttevahetustes osalemine, digikirjaoskus ja meediapädevus, esitamine, toetustegevus. | Kriitiline mõtlemine ja analüüsisuutlikkus, loov mõtlemine, probleemide lahendamine, otsuste tegemine, tõlgendamine, hindamine. | Enesekindlus, enesehinnang, resilientsus, iseseisvus, algatusvõime, empaatiavõime. |

Kokkuvõte eluks vajalikest oskustest ja nende tunnused

Inimestevahelised suhted

Suhtlusoskus

Kognitiivsed oskused

Isikuomadused

Juhtimisoskus, konfliktide lahendamine, planeerimine ja organiseerimine, rühmatöö, läbirääkimised, kultuuridevaheline teadlikkus.

Seisukohtade ja arvamuste väljendamine (ja nende kuulamine), aruteludes ja mõttevahetustes osalemine, digikirjaoskus ja meediapädevus, esitamine, toetustegevus.

Kriitiline mõtlemine ja analüüsisuutlikkus, loov mõtlemine, probleemide lahendamine, otsuste tegemine, tõlgendamine, hindamine.

Enesekindlus, enesehinnang, resilientsus, iseseisvus, algatusvõime, empaatiavõime.

Sellised eluks vajalikud oskused on:

| | holistilised, s.t et nendega püütakse arendada isikut tervikuna, aidates kaasa positiivsele eneseteostusele nii indiviidi kui sotsiaalse olendina; |
| --- | --- |

holistilised, s.t et nendega püütakse arendada isikut tervikuna, aidates kaasa positiivsele eneseteostusele nii indiviidi kui sotsiaalse olendina;

| | väärtus omaette, andes noortele positiivseid ja rikastavaid õppekogemusi, mis toetavad nende arengut; |
| --- | --- |

väärtus omaette, andes noortele positiivseid ja rikastavaid õppekogemusi, mis toetavad nende arengut;

| | üksteist täiendavad ja tugevdavad, toetades noorte õppimist ja arengut hariduses ja koolituses, perekonnas, ühiskonnas, ühiskondlikus ja sotsiaalses elus ning töökohal; |
| --- | --- |

üksteist täiendavad ja tugevdavad, toetades noorte õppimist ja arengut hariduses ja koolituses, perekonnas, ühiskonnas, ühiskondlikus ja sotsiaalses elus ning töökohal;

| | mitmekülgsed ja valdkonnaülesed, kusjuures omandatud oskused on sõltumata kontekstist koheselt kohaldatavad nii hariduses, töökohal või ühiskonnas kui ka kultuurialastes, sotsiaalsetes ja poliitilistes tegevustes; |
| --- | --- |

mitmekülgsed ja valdkonnaülesed, kusjuures omandatud oskused on sõltumata kontekstist koheselt kohaldatavad nii hariduses, töökohal või ühiskonnas kui ka kultuurialastes, sotsiaalsetes ja poliitilistes tegevustes;

| | võimeid ja võimalusi suurendavad, andes noortele isiklikus ning kodaniku-, kultuuri- ja tööelus võimaluse konstruktiivselt väljendada nii oma andeid, võimeid ja suutlikkust kui ka käitumist ja suhtumist. |
| --- | --- |

võimeid ja võimalusi suurendavad, andes noortele isiklikus ning kodaniku-, kultuuri- ja tööelus võimaluse konstruktiivselt väljendada nii oma andeid, võimeid ja suutlikkust kui ka käitumist ja suhtumist.

---

(1)  Eluks vajalike oskuste kokkuvõttes on esitatud mõned rahvusvahelises kirjanduses, eelkõige I lisas loetletud uuringutes ja eksperdirühma aruannetes kõige sagedamini nimetatud oskused ja pädevused.

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/35

---

Nõukogu järeldused Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö strateegiliste väljavaadete kohta pärast 2018. aastat

(2017/C 189/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE

| 1) | selle teema poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas; |
| --- | --- |

1)

selle teema poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas;

TUNNISTADES, ET

| 2) | komisjoni teatise nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „ELi noorsoostrateegia: investeerimine ja mobiliseerimine. Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis“ (1) eesmärk oli kehtestada valdkondadevaheline lähenemisviis, et suurendada noorte mõjuvõimu Euroopas ning anda neile vahendeid ja võimalusi iseseisvuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

2)

komisjoni teatise nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „ELi noorsoostrateegia: investeerimine ja mobiliseerimine. Uuendatud avatud koordineerimismeetod noortega seotud väljakutsete ja võimaluste tarvis“ (1) eesmärk oli kehtestada valdkondadevaheline lähenemisviis, et suurendada noorte mõjuvõimu Euroopas ning anda neile vahendeid ja võimalusi iseseisvuse saavutamiseks;

| 3) | nõukogu resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (2) hõlmas seni kõige laiaulatuslikumat ja ambitsioonikamat ELi noortestrateegiat. Kõnealust raamistikku hõlmav periood langes kokku finants- ja majanduskriisiga, mis avaldas kõigile ELi kodanikele ja liikmesriikidele vähemal või suuremal määral negatiivset mõju ning mõjus ebasoodsalt ja ebaproportsionaalselt noortele ja eelkõige vähemate võimalustega noortele, tuues kaasa töötuse kõrge taseme ning suurendades sotsiaalse olukorra halvenemise ja poliitilise võõrandumise ning isegi vägivaldse radikaliseerumise ja ekstremismi ilmingute riski, mis omakorda esitas väljakutse demokraatlikele väärtustele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

3)

nõukogu resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (2) hõlmas seni kõige laiaulatuslikumat ja ambitsioonikamat ELi noortestrateegiat. Kõnealust raamistikku hõlmav periood langes kokku finants- ja majanduskriisiga, mis avaldas kõigile ELi kodanikele ja liikmesriikidele vähemal või suuremal määral negatiivset mõju ning mõjus ebasoodsalt ja ebaproportsionaalselt noortele ja eelkõige vähemate võimalustega noortele, tuues kaasa töötuse kõrge taseme ning suurendades sotsiaalse olukorra halvenemise ja poliitilise võõrandumise ning isegi vägivaldse radikaliseerumise ja ekstremismi ilmingute riski, mis omakorda esitas väljakutse demokraatlikele väärtustele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| 4) | nagu selgub Euroopa Komisjoni 2012. ja 2015. aasta noortearuannetest ning nõukogu ja komisjoni ühisaruandest Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta, (3) on kõnealune raamistik andnud olulise ja väärtusliku panuse mitte üksnes noortevaldkonnas tehtavasse koostöösse, vaid ka noorte ellu, väljavaadetesse, heaollu, osalemisse ja kaasatusse kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

4)

nagu selgub Euroopa Komisjoni 2012. ja 2015. aasta noortearuannetest ning nõukogu ja komisjoni ühisaruandest Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta, (3) on kõnealune raamistik andnud olulise ja väärtusliku panuse mitte üksnes noortevaldkonnas tehtavasse koostöösse, vaid ka noorte ellu, väljavaadetesse, heaollu, osalemisse ja kaasatusse kogu Euroopa Liidus;

| 5) | ELi noorte töökavades aastateks 2014–2015 (4) ja 2016–2018 (5) on tugevdatud ja tõhustatud Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku rakendamise vahendeid ja protsesse, viies need paremini kooskõlla strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega ja käsitledes tekkivaid probleeme; |
| --- | --- |

5)

ELi noorte töökavades aastateks 2014–2015 (4) ja 2016–2018 (5) on tugevdatud ja tõhustatud Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku rakendamise vahendeid ja protsesse, viies need paremini kooskõlla strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega ja käsitledes tekkivaid probleeme;

MÄRGIB, ET

| 6) | Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku tegevuse ajakava aegub 2018. aasta lõpus ning strateegia „Euroopa 2020“, Euroopa Liidu kümneaastase tööhõive ja majanduskasvu strateegia, ja programmi „Erasmus+“ tegevuse ajakavad aeguvad 2020. aasta lõpus; |
| --- | --- |

6)

Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku tegevuse ajakava aegub 2018. aasta lõpus ning strateegia „Euroopa 2020“, Euroopa Liidu kümneaastase tööhõive ja majanduskasvu strateegia, ja programmi „Erasmus+“ tegevuse ajakavad aeguvad 2020. aasta lõpus;

TOONITAB, ET

| 7) | ELi lepingu artiklis 2 (6) sätestatud Euroopa Liidu väärtuste edendamine ja kaitsmine ning noorte seas Euroopa identiteedi tunnetamise ja Euroopa projekti suhtes usalduse suurendamine noorte pädevuste arendamise ning nende poliitikas ja ühiskondlikus elus osalemise, vabatahtliku tegevuse ja õpiliikuvuse edendamise kaudu on jätkuvalt äärmiselt oluline Euroopa noortevaldkonnas tehtava tulevase koostöö kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

7)

ELi lepingu artiklis 2 (6) sätestatud Euroopa Liidu väärtuste edendamine ja kaitsmine ning noorte seas Euroopa identiteedi tunnetamise ja Euroopa projekti suhtes usalduse suurendamine noorte pädevuste arendamise ning nende poliitikas ja ühiskondlikus elus osalemise, vabatahtliku tegevuse ja õpiliikuvuse edendamise kaudu on jätkuvalt äärmiselt oluline Euroopa noortevaldkonnas tehtava tulevase koostöö kindlaksmääramisel;

| 8) | noorsootöö ning mitteformaalne ja informaalne õpe on noortevaldkonnas keskse tähtsusega ning aitavad arendada noorte pädevusi; |
| --- | --- |

8)

noorsootöö ning mitteformaalne ja informaalne õpe on noortevaldkonnas keskse tähtsusega ning aitavad arendada noorte pädevusi;

NÕUSTUB, ET

| 9) | Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uus raamistik 2018. aasta järgseks perioodiks, milles rõhutatakse valdkondadevahelist lähenemisviisi selge ELi tasandi lisaväärtusega ning mis hõlmab võimalikke ELi noorte töökavasid, tuleks välja töötada ja seda tuleks toetada, võttes samal ajal arvesse praegu kehtiva raamistiku hindamise tulemusi; |
| --- | --- |

9)

Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uus raamistik 2018. aasta järgseks perioodiks, milles rõhutatakse valdkondadevahelist lähenemisviisi selge ELi tasandi lisaväärtusega ning mis hõlmab võimalikke ELi noorte töökavasid, tuleks välja töötada ja seda tuleks toetada, võttes samal ajal arvesse praegu kehtiva raamistiku hindamise tulemusi;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES NING VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET

| 10) | tagama, et Euroopa noortevaldkonnas tulevikus tehtava koostöö raamistiku väljatöötamine põhineb tõenditel ja teadlikkusel ning laiaulatuslikel ja kaasavatel konsultatsioonidel kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas noorte, noorsootöö pakkujate, (7) (elukutseliste ja vabatahtlike) noorsootöötajate ja kõigil tasanditel poliitikakujundajatega, et saavutada konsensus ja pühendumus tulevase noortepoliitika sihtide ja eesmärkide suhtes; |
| --- | --- |

10)

tagama, et Euroopa noortevaldkonnas tulevikus tehtava koostöö raamistiku väljatöötamine põhineb tõenditel ja teadlikkusel ning laiaulatuslikel ja kaasavatel konsultatsioonidel kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas noorte, noorsootöö pakkujate, (7) (elukutseliste ja vabatahtlike) noorsootöötajate ja kõigil tasanditel poliitikakujundajatega, et saavutada konsensus ja pühendumus tulevase noortepoliitika sihtide ja eesmärkide suhtes;

| 11) | arvestama, et Euroopa noortevaldkonnas tulevikus tehtava koostöö raamistik on valdkondadevaheline, paindlik, reageeriv ja läbipaistev ning selles võetakse arvesse kiiresti muutuvat poliitilist, sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku olukorda Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

11)

arvestama, et Euroopa noortevaldkonnas tulevikus tehtava koostöö raamistik on valdkondadevaheline, paindlik, reageeriv ja läbipaistev ning selles võetakse arvesse kiiresti muutuvat poliitilist, sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku olukorda Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| 12) | tagama, et Erasmus+ ning muud programmid ja vahendid annavad panuse selle raamistiku rakendamisse ning on asjakohasel juhul sellega kooskõlla viidud; |
| --- | --- |

12)

tagama, et Erasmus+ ning muud programmid ja vahendid annavad panuse selle raamistiku rakendamisse ning on asjakohasel juhul sellega kooskõlla viidud;

| 13) | asetama raamistikus kesksele kohale noorte eest vastutavate struktuuride pädevusse kuuluvad konkreetsed noortepoliitika küsimused, aga ka täiendavalt tõhustama arenguid ja algatusi seonduvates poliitikavaldkondades, et tagada valdkondadevaheline koostöö ja vastastikune toetus; |
| --- | --- |

13)

asetama raamistikus kesksele kohale noorte eest vastutavate struktuuride pädevusse kuuluvad konkreetsed noortepoliitika küsimused, aga ka täiendavalt tõhustama arenguid ja algatusi seonduvates poliitikavaldkondades, et tagada valdkondadevaheline koostöö ja vastastikune toetus;

| 14) | hindama, läbi vaatama ja uuendama struktureeritud dialoogi ja selle eesmärke, et hõlbustada uuenduslikku, sisulist ja sihipärast konstruktiivset dialoogi mitte ainult noorteorganisatsioonidesse kuuluvate noortega, vaid ka mitmesuguse tausta, vähemate võimaluste ja mitteorganiseerunud noortega; |
| --- | --- |

14)

hindama, läbi vaatama ja uuendama struktureeritud dialoogi ja selle eesmärke, et hõlbustada uuenduslikku, sisulist ja sihipärast konstruktiivset dialoogi mitte ainult noorteorganisatsioonidesse kuuluvate noortega, vaid ka mitmesuguse tausta, vähemate võimaluste ja mitteorganiseerunud noortega;

| 15) | täiendavalt kaaluma pädevusi (teadmised, oskused ja suhtumine) ja väärtusi, mida noortel on vaja täisväärtusliku isikliku, ühiskondliku ja tööelu säilitamiseks, ning eelkõige jõudma väiksemate võimalustega noorteni ja neid kaasama; |
| --- | --- |

15)

täiendavalt kaaluma pädevusi (teadmised, oskused ja suhtumine) ja väärtusi, mida noortel on vaja täisväärtusliku isikliku, ühiskondliku ja tööelu säilitamiseks, ning eelkõige jõudma väiksemate võimalustega noorteni ja neid kaasama;

| 16) | võtma arvesse interneti, sotsiaalmeedia ja digiteerimise võimalikku rolli solidaarsuse, poliitikas osalemise ja kodanikuaktiivsuse edendamisel noorte hulgas ning võitluses poliitilise võõrandumise, populismi, propaganda ja radikaliseerumise vastu, mille tulemuseks võib olla vägivaldne ekstremism; |
| --- | --- |

16)

võtma arvesse interneti, sotsiaalmeedia ja digiteerimise võimalikku rolli solidaarsuse, poliitikas osalemise ja kodanikuaktiivsuse edendamisel noorte hulgas ning võitluses poliitilise võõrandumise, populismi, propaganda ja radikaliseerumise vastu, mille tulemuseks võib olla vägivaldne ekstremism;

| 17) | hindama ning võimaluse korral veelgi tugevdama ja edasi arendama poliitikameetmeid, vahendeid ja meetodeid ning sellist täiendavat koostööd nagu ELi ja Euroopa Nõukogu vaheline partnerlus noortevaldkonnas, eesmärgiga jätkata ja edendada tõhusat Euroopa noortevaldkonnas tehtavat koostööd pärast 2018. aastat; |
| --- | --- |

17)

hindama ning võimaluse korral veelgi tugevdama ja edasi arendama poliitikameetmeid, vahendeid ja meetodeid ning sellist täiendavat koostööd nagu ELi ja Euroopa Nõukogu vaheline partnerlus noortevaldkonnas, eesmärgiga jätkata ja edendada tõhusat Euroopa noortevaldkonnas tehtavat koostööd pärast 2018. aastat;

SELLEST TULENEVALT LEPIB KOKKU, ET

| 18) | kutsub üles tulevasi eesistujariike välja töötama uue Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö raamistiku eelnõu 2018. aasta järgseks perioodiks, võttes arvesse käesolevaid järeldusi ning komisjoni kavandatavat algatust ELi noorsoostrateegia kohta pärast 2018. aastat. Kõnealune eelnõu tuleks esitada nõukogule vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

18)

kutsub üles tulevasi eesistujariike välja töötama uue Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö raamistiku eelnõu 2018. aasta järgseks perioodiks, võttes arvesse käesolevaid järeldusi ning komisjoni kavandatavat algatust ELi noorsoostrateegia kohta pärast 2018. aastat. Kõnealune eelnõu tuleks esitada nõukogule vastuvõtmiseks.

---

(1)  9008/09.

(2)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(3)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 17.

(4)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 5.

(5)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 1.

(6)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 17.

(7)  Noorsootöö pakkujateks loetakse kõik riigi abiga või vabatahtlikkuse alusel loodud organisatsioonid, asutused ja muud organid, kes pakuvad noorsootööd noortele mõeldud programmide, projektide, algatuste ja tegevuste alusel.

---

LISA

POLIITILINE TAUST

| 1. | Euroopa Liidu leping (1). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu leping (1).

| 2. | Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistik (2010–2018), milles kehtestati kaks strateegilist üldeesmärki ja paralleelne lähenemisviis nende saavutamiseks, kasutades konkreetseid algatusi noortevaldkonnas ja integreerivaid algatusi kaheksas tegevusvaldkonnas. Raamistikus nähti samuti ette kolmeaastased töötsüklid, mille prioriteetide suhtes kokku lepiti, ning struktureeritud dialoog noortega, et neid sellest protsessist teavitada. |
| --- | --- |

2.

Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistik (2010–2018), milles kehtestati kaks strateegilist üldeesmärki ja paralleelne lähenemisviis nende saavutamiseks, kasutades konkreetseid algatusi noortevaldkonnas ja integreerivaid algatusi kaheksas tegevusvaldkonnas. Raamistikus nähti samuti ette kolmeaastased töötsüklid, mille prioriteetide suhtes kokku lepiti, ning struktureeritud dialoog noortega, et neid sellest protsessist teavitada.

| 3. | Nõukogu ja komisjoni ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku rakendamise kohta (2015), millega hinnati raamistiku mõju ajavahemikul 2013–2015. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu ja komisjoni ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku rakendamise kohta (2015), millega hinnati raamistiku mõju ajavahemikul 2013–2015.

| 4. | Strateegia „Euroopa 2020“, Euroopa Liidu kümneaastane tööhõive ja majanduskasvu strateegia, mis hõlmab juhtalgatusi „Noorte liikuvus“ ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava“. |
| --- | --- |

4.

Strateegia „Euroopa 2020“, Euroopa Liidu kümneaastane tööhõive ja majanduskasvu strateegia, mis hõlmab juhtalgatusi „Noorte liikuvus“ ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava“.

| 5. | 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsioon, millega edendatakse kodanikuaktiivsust ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiseid väärtusi hariduse kaudu. |
| --- | --- |

5.

17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsioon, millega edendatakse kodanikuaktiivsust ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiseid väärtusi hariduse kaudu.

| 6. | Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatis Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta, milles märgitakse, et noorte osalusel on võtmeroll vägivaldse radikaliseerumise ennetamisel, edendades Euroopa ühiseid väärtusi, toetades sotsiaalset kaasatust ning suurendades vastastikust mõistmist ja sallivust. |
| --- | --- |

6.

Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatis Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta, milles märgitakse, et noorte osalusel on võtmeroll vägivaldse radikaliseerumise ennetamisel, edendades Euroopa ühiseid väärtusi, toetades sotsiaalset kaasatust ning suurendades vastastikust mõistmist ja sallivust.

| 7. | Komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“. |
| --- | --- |

7.

Komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“.

| 8. | Nõukogu 15. detsembri 2016. aasta resolutsioon kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta. |
| --- | --- |

8.

Nõukogu 15. detsembri 2016. aasta resolutsioon kaasava ja konkurentsivõimelise Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta.

| 9. | Euroopa Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatised „Investeerimine Euroopa noortesse“, „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“ ja „Euroopa solidaarsuskorpus“. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatised „Investeerimine Euroopa noortesse“, „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“ ja „Euroopa solidaarsuskorpus“.

| 10. | Valge raamat Euroopa tuleviku kohta „Mõttearendusi ja tulevikustsenaariume EL 27 jaoks aastaks 2025“. |
| --- | --- |

10.

Valge raamat Euroopa tuleviku kohta „Mõttearendusi ja tulevikustsenaariume EL 27 jaoks aastaks 2025“.

---

(1)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 13

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/38

---

Nõukogu järeldused rahvusvaheliste kultuurisuhete suhtes kohaldatava ELi strateegilise lähenemisviisi kohta

(2017/C 189/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

| 1. | TULETAB MEELDE nõukogu 24. novembri 2015. aasta järeldusi kultuuri kohta ELi välissuhetes, keskendudes eelkõige arengukoostööle, (1) milles muu hulgas kutsuti komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles esitama strateegilisema lähenemisviisi, mida kohaldada kultuurivaldkonna suhtes ELi välissuhetes; |
| --- | --- |

1.

TULETAB MEELDE nõukogu 24. novembri 2015. aasta järeldusi kultuuri kohta ELi välissuhetes, keskendudes eelkõige arengukoostööle, (1) milles muu hulgas kutsuti komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles esitama strateegilisema lähenemisviisi, mida kohaldada kultuurivaldkonna suhtes ELi välissuhetes;

| 2. | TUNNEB HEAMEELT, et komisjon ja kõrge esindaja vastasid sellele üleskutsele ühisteatise „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (2) avaldamisega 8. juunil 2016; |
| --- | --- |

2.

TUNNEB HEAMEELT, et komisjon ja kõrge esindaja vastasid sellele üleskutsele ühisteatise „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (2) avaldamisega 8. juunil 2016;

| 3. | TULETAB MEELDE nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta, (3) milles kiideti heaks üldise strateegia rakendamise prioriteetsed valdkonnad ning tõsteti esile kultuuridiplomaatia rolli; |
| --- | --- |

3.

TULETAB MEELDE nõukogu 17. oktoobri 2016. aasta järeldusi ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta, (3) milles kiideti heaks üldise strateegia rakendamise prioriteetsed valdkonnad ning tõsteti esile kultuuridiplomaatia rolli;

| 4. | TUNNEB HEAMEELT selle üle, et üldises strateegias (4) tunnistatakse kultuuri rolli ELi välis- ja julgeolekupoliitikas üldiselt ja eriti sellistes valdkondades nagu terrorismivastane võitlus, ühiskonna vastupanuvõime ja konfliktide lahendamine; |
| --- | --- |

4.

TUNNEB HEAMEELT selle üle, et üldises strateegias (4) tunnistatakse kultuuri rolli ELi välis- ja julgeolekupoliitikas üldiselt ja eriti sellistes valdkondades nagu terrorismivastane võitlus, ühiskonna vastupanuvõime ja konfliktide lahendamine;

| 5. | TUNNISTAB seega, et kultuur moodustab osa liidu rahvusvaheliste suhete suhtes kohaldatavast strateegilisest valdkondadevahelisest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

5.

TUNNISTAB seega, et kultuur moodustab osa liidu rahvusvaheliste suhete suhtes kohaldatavast strateegilisest valdkondadevahelisest lähenemisviisist;

| 6. | VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE Euroopa Liidu ja liikmesriikide vastavaid pädevusvaldkondi, samuti subsidiaarsuse põhimõtet, RÕHUTAB, et rahvusvaheliste kultuurisuhete suhtes kohaldatav strateegiline lähenemisviis peaks hõlmama kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi ning selles tuleks arvesse võtta 8. juuni 2016. aasta ühisteatist. Samuti peaks see olema kooskõlas 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga ning ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030. Täpsemalt peaks selline lähenemisviis:






  a) | hõlmama nn alt üles suunatud perspektiivi, austades samal ajal kultuurisektori sõltumatust, suurendades väljendusvabadust ja loovisikute sõltumatust, soodustades loovisikute, kultuurivaldkonna ettevõtjate ja kodanikuühiskonna otsesidemeid ning võimaldades piisavalt paindlikkust, et võtta arvesse kiiresti muutuvat olukorda kogu maailmas; |
| --- | --- | --- |

6.

VÕTTES NÕUETEKOHASELT ARVESSE Euroopa Liidu ja liikmesriikide vastavaid pädevusvaldkondi, samuti subsidiaarsuse põhimõtet, RÕHUTAB, et rahvusvaheliste kultuurisuhete suhtes kohaldatav strateegiline lähenemisviis peaks hõlmama kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi ning selles tuleks arvesse võtta 8. juuni 2016. aasta ühisteatist. Samuti peaks see olema kooskõlas 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga ning ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030. Täpsemalt peaks selline lähenemisviis:

a)

hõlmama nn alt üles suunatud perspektiivi, austades samal ajal kultuurisektori sõltumatust, suurendades väljendusvabadust ja loovisikute sõltumatust, soodustades loovisikute, kultuurivaldkonna ettevõtjate ja kodanikuühiskonna otsesidemeid ning võimaldades piisavalt paindlikkust, et võtta arvesse kiiresti muutuvat olukorda kogu maailmas;

| b) | olema välja töötatud eeldades, et rahvusvahelised kultuurisuhted saavad välja kujuneda üksnes siis, kui kultuurilist mitmekesisust ELis soodustatakse, andes seega kodanikele võimaluse laiendada oma kultuurialaseid teadmisi ja kultuuri väärtustamist, stimuleerida oma loovust ning soodustada vastastikust õppimist ja dialoogi, mida toetatakse pidevalt kultuuridevaheliste pädevuste edasiarendamiseks (5) ja kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks; |
| --- | --- |

b)

olema välja töötatud eeldades, et rahvusvahelised kultuurisuhted saavad välja kujuneda üksnes siis, kui kultuurilist mitmekesisust ELis soodustatakse, andes seega kodanikele võimaluse laiendada oma kultuurialaseid teadmisi ja kultuuri väärtustamist, stimuleerida oma loovust ning soodustada vastastikust õppimist ja dialoogi, mida toetatakse pidevalt kultuuridevaheliste pädevuste edasiarendamiseks (5) ja kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks;

| c) | soodustama jõupingutuste järjepidevust ja sidusust, tagades samal ajal täieliku täiendavuse liikmesriikide meetmetega. Samuti tuleks tagada täiendavus rahvusvahelisel tasandil, näiteks Euroopa Nõukogu ja UNESCO võetavate meetmetega, vältides samal ajal jõupingutuste dubleerimist; |
| --- | --- |

c)

soodustama jõupingutuste järjepidevust ja sidusust, tagades samal ajal täieliku täiendavuse liikmesriikide meetmetega. Samuti tuleks tagada täiendavus rahvusvahelisel tasandil, näiteks Euroopa Nõukogu ja UNESCO võetavate meetmetega, vältides samal ajal jõupingutuste dubleerimist;

| 7. | eeldades, et kultuur on ELi rahvusvahelistes suhete oluline osa, SOOVITAB eesistujariigi sõprade rühmal asuda tegutsema valdkondadevahelise platvormina, et töötada välja rahvusvahelisi kultuurisuhteid puudutav integreeritud, terviklik ja järkjärguline ELi strateegiline lähenemisviis, milles uuritakse sünergiat kõikides asjaomastes poliitikavaldkondades, järgides täielikult subsidiaarsuse põhimõtet. Nimetatud rühm peaks seejuures kindlaks tegema sellise lähenemisviisi ühised strateegilised põhimõtted, eesmärgid ja prioriteedid, et lisada need tegevuskavasse, määrates kindlaks, millistel puhkudel oleks asjakohane võtta ühismeetmeid ELi tasandil; |
| --- | --- |

7.

eeldades, et kultuur on ELi rahvusvahelistes suhete oluline osa, SOOVITAB eesistujariigi sõprade rühmal asuda tegutsema valdkondadevahelise platvormina, et töötada välja rahvusvahelisi kultuurisuhteid puudutav integreeritud, terviklik ja järkjärguline ELi strateegiline lähenemisviis, milles uuritakse sünergiat kõikides asjaomastes poliitikavaldkondades, järgides täielikult subsidiaarsuse põhimõtet. Nimetatud rühm peaks seejuures kindlaks tegema sellise lähenemisviisi ühised strateegilised põhimõtted, eesmärgid ja prioriteedid, et lisada need tegevuskavasse, määrates kindlaks, millistel puhkudel oleks asjakohane võtta ühismeetmeid ELi tasandil;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES

| 8. | edendama koostööd asjaomaste ministeeriumidega, eelkõige kultuuri- ja välisministeeriumidega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning sidusrühmadega; |
| --- | --- |

8.

edendama koostööd asjaomaste ministeeriumidega, eelkõige kultuuri- ja välisministeeriumidega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning sidusrühmadega;

KUTSUB KOMISJONI JA EUROOPA VÄLISTEENISTUST ÜLES

| 9. | toetama eesistujariigi sõprade rühma, pakkudes tehnilist oskusteavet, näiteks kultuuridiplomaatia platvormi (6) kaudu; |
| --- | --- |

9.

toetama eesistujariigi sõprade rühma, pakkudes tehnilist oskusteavet, näiteks kultuuridiplomaatia platvormi (6) kaudu;

| 10. | seadma ELi poliitikas ja programmides esikohale rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonna algatused ning kaaluma nende nähtavaks muutmist ühe ühtse juurdepääsuportaali kaudu, |
| --- | --- |

10.

seadma ELi poliitikas ja programmides esikohale rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonna algatused ning kaaluma nende nähtavaks muutmist ühe ühtse juurdepääsuportaali kaudu,

KUTSUB LIIKMESRIIKE, KOMISJONI JA EUROOPA VÄLISTEENISTUST ÜLES

| 11. | koguma ja vahetama kolmandate riikide kultuurialgatusi puudutavaid parimaid tavasid, sealhulgas kultuuridiplomaatia platvormi kaudu; |
| --- | --- |

11.

koguma ja vahetama kolmandate riikide kultuurialgatusi puudutavaid parimaid tavasid, sealhulgas kultuuridiplomaatia platvormi kaudu;

| 12. | kaaluma kolmandate riikide katseprojekte, et katsetada koostöö tegemise viise, sealhulgas ühismeetmeid ja loovaid valdkondadevahelisi partnerlusi, kaasates kohalikke kultuurivaldkonnas tegutsevaid isikuid, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi, asjaomaseid valitsusväliseid organisatsioone, riiklikke kultuuriinstituute, Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide võrgustiku (7) klastreid ja ELi delegatsioone. |
| --- | --- |

12.

kaaluma kolmandate riikide katseprojekte, et katsetada koostöö tegemise viise, sealhulgas ühismeetmeid ja loovaid valdkondadevahelisi partnerlusi, kaasates kohalikke kultuurivaldkonnas tegutsevaid isikuid, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi, asjaomaseid valitsusväliseid organisatsioone, riiklikke kultuuriinstituute, Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide võrgustiku (7) klastreid ja ELi delegatsioone.

---

(1)  Nõukogu järeldused kultuuri kohta välissuhetes, keskendudes eelkõige arengukoostööle (ELT C 417, 15.12.2015, lk 41).

(2)  10082/16

(3)  13202/16

(4)  10715/16

(5)  Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta (ELT C 141, 7.6.2008, lk 14).

(6)  Kultuuridiplomaatia platvormi käivitas 2016. aasta märtsis Euroopa Komisjoni välispoliitika vahendite talitus, et toetada ELi institutsioone rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia rakendamisel. Kõnealuse platvormi tegevuse eesmärk on edendada ELi kultuurialast koostööd kolmandate riikide ja nende kodanikega, peamiselt toetades ja nõustades ELi institutsioone, sealhulgas ELi delegatsioone, ning luua ülemaailmne kultuurivaldkonna juhtimise alane koolitusprogramm.

(Allikas: http://www.cultureinexternalrelations.eu/)

(7)  EUNIC (Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide võrgustik) on riiklikke kultuuriinstituute ja saatkondi koondav katusvõrgustik.

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/40

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused vabatahtliku spordialase tegevuse kui sotsiaalse kaasamise platvormi kohta

(2017/C 189/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET

| 1) | sport kujutab endast kõige laiaulatuslikumat sotsiaalset ja vabatahtlikku tegevust Euroopas. Paljud inimesed tunnevad spordi vastu huvi ning sellel on tähtis roll eri taustaga inimeste lähendamisel; |
| --- | --- |

1)

sport kujutab endast kõige laiaulatuslikumat sotsiaalset ja vabatahtlikku tegevust Euroopas. Paljud inimesed tunnevad spordi vastu huvi ning sellel on tähtis roll eri taustaga inimeste lähendamisel;

| 2) | Euroopa ühiskonnal ei ole lihtne olla jätkuvalt sidus ja kaasav. Ühiskonnas osalemine vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu võib soodustada sotsiaalset integratsiooni ja edendab kodanikuaktiivsust ning seda saab kasutada sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks (1); |
| --- | --- |

2)

Euroopa ühiskonnal ei ole lihtne olla jätkuvalt sidus ja kaasav. Ühiskonnas osalemine vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu võib soodustada sotsiaalset integratsiooni ja edendab kodanikuaktiivsust ning seda saab kasutada sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks (1);

| 3) | vabatahtlik spordialane tegevus võib tekitada ühiskonna haavatavates liikmetes tugevama ühiskonda kuulumise tunde. See võib aidata edendada kodanikuaktiivsust. Nõukogu järeldustes tunnistatakse Euroopa ühiskonna mitmekesisust ning järelduste eesmärk on tegeleda marginaliseerumisohus olevate rühmadega, eelkõige rändajate ja pagulaste, (2) eakate, puudega inimeste ja haavatavate noortega (3); |
| --- | --- |

3)

vabatahtlik spordialane tegevus võib tekitada ühiskonna haavatavates liikmetes tugevama ühiskonda kuulumise tunde. See võib aidata edendada kodanikuaktiivsust. Nõukogu järeldustes tunnistatakse Euroopa ühiskonna mitmekesisust ning järelduste eesmärk on tegeleda marginaliseerumisohus olevate rühmadega, eelkõige rändajate ja pagulaste, (2) eakate, puudega inimeste ja haavatavate noortega (3);

TUNNISTADES, ET

| 4) | vaatamata sellele, et majandus- ja finantskriisist taastumine on toimunud aeglaselt, on paljud ELi liikmesriigid jätkanud võitlemist vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu (4). Sotsiaalne kaasatus nõuab kõigi ühiskonnarühmade võrdset kohtlemist ning keskendub eelkõige osalemisele; |
| --- | --- |

4)

vaatamata sellele, et majandus- ja finantskriisist taastumine on toimunud aeglaselt, on paljud ELi liikmesriigid jätkanud võitlemist vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu (4). Sotsiaalne kaasatus nõuab kõigi ühiskonnarühmade võrdset kohtlemist ning keskendub eelkõige osalemisele;

| 5) | konfliktid, kriisid ja ebastabiilne olukord kolmandates riikides on suurendanud alates 2010. aastast enneolematult rändajate ja pagulaste arvu (5) ELis ning tekitanud Euroopas rände- ja pagulaskriisi, kus ELi liikmesriikidel on keerukas sissevooluga toime tulla; |
| --- | --- |

5)

konfliktid, kriisid ja ebastabiilne olukord kolmandates riikides on suurendanud alates 2010. aastast enneolematult rändajate ja pagulaste arvu (5) ELis ning tekitanud Euroopas rände- ja pagulaskriisi, kus ELi liikmesriikidel on keerukas sissevooluga toime tulla;

| 6) | ELi 2017. aasta seadusandlikke prioriteete kehtestava nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi ühisavalduse eesmärk on kõige pakilisemate ELi ees seisvate probleemide käsitlemine. Ühisavalduses nähakse ette kuus konkreetset valdkonda, mida tuleks käsitada esmatähtsana. ELi sotsiaalse mõõtme käsitlemine ning ELi rändepoliitika reformimine ja arendamine on nimetatud kuue prioriteetse valdkonna hulgas (6); |
| --- | --- |

6)

ELi 2017. aasta seadusandlikke prioriteete kehtestava nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi ühisavalduse eesmärk on kõige pakilisemate ELi ees seisvate probleemide käsitlemine. Ühisavalduses nähakse ette kuus konkreetset valdkonda, mida tuleks käsitada esmatähtsana. ELi sotsiaalse mõõtme käsitlemine ning ELi rändepoliitika reformimine ja arendamine on nimetatud kuue prioriteetse valdkonna hulgas (6);

| 7) | vabatahtlik spordialane tegevus võib haarata inimesi nii rahvusvahelisel, riigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil, edendada kodanikuaktiivsust ning samuti olla võimas sotsiaalne vahend paljudes valdkondades. Seda saab kasutada selleks, et aidata integreerida üha suurenevat sisserändekogukonda, võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu või suurendada põlvkondadevahelist solidaarsust ning soodustada soolist võrdõiguslikkust. See on lahutamatult seotud sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasavate kogukondade loomisega. Siin on võtmeroll kohalikel omavalitsustel, kes kasutavad koostöös spordiklubide, -ühingute ja muude üksustega sporti töömeetodina; |
| --- | --- |

7)

vabatahtlik spordialane tegevus võib haarata inimesi nii rahvusvahelisel, riigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil, edendada kodanikuaktiivsust ning samuti olla võimas sotsiaalne vahend paljudes valdkondades. Seda saab kasutada selleks, et aidata integreerida üha suurenevat sisserändekogukonda, võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu või suurendada põlvkondadevahelist solidaarsust ning soodustada soolist võrdõiguslikkust. See on lahutamatult seotud sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasavate kogukondade loomisega. Siin on võtmeroll kohalikel omavalitsustel, kes kasutavad koostöös spordiklubide, -ühingute ja muude üksustega sporti töömeetodina;

| 8) | Euroopa ühiskonnas, majanduses, kultuuris ja elus moodustavad olulise ja üha suurema osa eakad. Mitmed tegurid nagu väike sissetulek, kehv tervis, vanadus ja/või sooline diskrimineerimine, füüsiliste või vaimsete võimete vähenemine, töötus, eraldatus, väärkohtlemine ja piiratud juurdepääs teenustele võivad suurendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu (7) osale sellesse rühma kuuluvatest inimestest. Spordialane vabatahtlik tegevus saab tuua nad eraldatusest välja ning panna jagama oma kogemusi, soodustades sellega põlvkondadevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

8)

Euroopa ühiskonnas, majanduses, kultuuris ja elus moodustavad olulise ja üha suurema osa eakad. Mitmed tegurid nagu väike sissetulek, kehv tervis, vanadus ja/või sooline diskrimineerimine, füüsiliste või vaimsete võimete vähenemine, töötus, eraldatus, väärkohtlemine ja piiratud juurdepääs teenustele võivad suurendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu (7) osale sellesse rühma kuuluvatest inimestest. Spordialane vabatahtlik tegevus saab tuua nad eraldatusest välja ning panna jagama oma kogemusi, soodustades sellega põlvkondadevahelist dialoogi;

| 9) | vabatahtlik spordialane tegevus annab mitmesuguseid oskusi ja pädevust noortele ning ühtlasi loob neile võimalused mitteformaalseks ja informaalseks õppeks, mille kaudu kujunevad spordis omandatud väärtushinnangud hiljem positiivseks sotsiaalseks hoiakuks (8). Vabatahtlik spordialane tegevus võib toimida ka turvavõrguna hariduseta või tööta ja ühiskonnaelust kõrvale jäänud noorte jaoks (9); |
| --- | --- |

9)

vabatahtlik spordialane tegevus annab mitmesuguseid oskusi ja pädevust noortele ning ühtlasi loob neile võimalused mitteformaalseks ja informaalseks õppeks, mille kaudu kujunevad spordis omandatud väärtushinnangud hiljem positiivseks sotsiaalseks hoiakuks (8). Vabatahtlik spordialane tegevus võib toimida ka turvavõrguna hariduseta või tööta ja ühiskonnaelust kõrvale jäänud noorte jaoks (9);

| 10) | võrdsete võimaluste tagamine puudega inimeste jaoks võimaldab neil osaleda vabatahtlikus spordialases tegevuses teistega võrdsetel alustel (10). Kõigil puudega inimestel peaks olema õigus omada täielikku juurdepääsu sportimisele, sealhulgas vabatahtlikule spordialasele tegevusele (11); |
| --- | --- |

10)

võrdsete võimaluste tagamine puudega inimeste jaoks võimaldab neil osaleda vabatahtlikus spordialases tegevuses teistega võrdsetel alustel (10). Kõigil puudega inimestel peaks olema õigus omada täielikku juurdepääsu sportimisele, sealhulgas vabatahtlikule spordialasele tegevusele (11);

TUNNISTADES, ET

| 11) | 2014. aasta Eurobaromeetri andmetel väidab 7 % ELi kodanikest end tegelevat sportimist propageeriva vabatahtliku tööga (12). Uuring näitab, et kolmandik vastanutest tegeleb vabatahtliku tööga rohkem kui kuus tundi kuus ja 8 % vastanutest 21 tundi või rohkem; |
| --- | --- |

11)

2014. aasta Eurobaromeetri andmetel väidab 7 % ELi kodanikest end tegelevat sportimist propageeriva vabatahtliku tööga (12). Uuring näitab, et kolmandik vastanutest tegeleb vabatahtliku tööga rohkem kui kuus tundi kuus ja 8 % vastanutest 21 tundi või rohkem;

| 12) | vabatahtlikul tegevusel on tähtis roll inimeste kogukonda kaasamisel, tugevdades aktiivsete kodanike rolli, suurendades tööalast konkurentsivõimet ning edendades väärtusi ja kultuuridevahelist dialoogi. Vabatahtlik spordialane tegevus võib toimuda eri vormides ning seda on võimalik teha juhuti (näiteks kohalike, piirkondlike, üleriigiliste ja rahvusvaheliste spordiürituste ettevalmistamine ja korraldamine) või korrapärase igapäevategevusena (näiteks osalemine mitmesuguste valdkondlike spordiorganisatsioonide või -ühingute töös) (13); |
| --- | --- |

12)

vabatahtlikul tegevusel on tähtis roll inimeste kogukonda kaasamisel, tugevdades aktiivsete kodanike rolli, suurendades tööalast konkurentsivõimet ning edendades väärtusi ja kultuuridevahelist dialoogi. Vabatahtlik spordialane tegevus võib toimuda eri vormides ning seda on võimalik teha juhuti (näiteks kohalike, piirkondlike, üleriigiliste ja rahvusvaheliste spordiürituste ettevalmistamine ja korraldamine) või korrapärase igapäevategevusena (näiteks osalemine mitmesuguste valdkondlike spordiorganisatsioonide või -ühingute töös) (13);

| 13) | endiselt puudub teaduslik tugimaterjal sotsiaalset kaasatust ja vabatahtlikku spordialast tegevust käsitleva poliitikakujunduse toetamiseks. Tänaseni ei ole läbi viidud süstemaatilist, riikideülest uuringut, milles keskendutaks sotsiaalset kaasatust ja vabatahtlikku spordialast tegevust edendavate spordiühingute, -alaliitude, -klubide ja muude üksuste poliitilisele olukorrale, majanduslikule ja sotsiaalsele mõjule ning struktuurile (14)
   (15); |
| --- | --- |

13)

endiselt puudub teaduslik tugimaterjal sotsiaalset kaasatust ja vabatahtlikku spordialast tegevust käsitleva poliitikakujunduse toetamiseks. Tänaseni ei ole läbi viidud süstemaatilist, riikideülest uuringut, milles keskendutaks sotsiaalset kaasatust ja vabatahtlikku spordialast tegevust edendavate spordiühingute, -alaliitude, -klubide ja muude üksuste poliitilisele olukorrale, majanduslikule ja sotsiaalsele mõjule ning struktuurile (14)
   (15);

| 14) | Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärk on anda rohkematele noortele võimalusi mitmesugustes solidaarsusprogrammides osalemiseks vabatahtliku tegevuse, töötamise, praktika või õpipoisiõppe kaudu, et aidata lahendada keerulisi olukordi kogu Euroopas. See võib aidata neil arendada oskusi, mida nad vajavad nii tööturul kui ka kodanikuaktiivsuse saavutamiseks. See omakorda võib aidata edendada sotsiaalset kaasatust ja Euroopa väärtusi (16). |
| --- | --- |

14)

Euroopa solidaarsuskorpuse eesmärk on anda rohkematele noortele võimalusi mitmesugustes solidaarsusprogrammides osalemiseks vabatahtliku tegevuse, töötamise, praktika või õpipoisiõppe kaudu, et aidata lahendada keerulisi olukordi kogu Euroopas. See võib aidata neil arendada oskusi, mida nad vajavad nii tööturul kui ka kodanikuaktiivsuse saavutamiseks. See omakorda võib aidata edendada sotsiaalset kaasatust ja Euroopa väärtusi (16).

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| 15) | uurima ja tunnustama vabatahtlikku spordialast tegevust sotsiaalse kaasamise platvormina. Seda on võimalik teha selliste kohalike ja piirkondlike ametiasutuste toetamise ja julgustamise kaudu, kes kasutavad koostöös spordiklubide ja -organisatsioonide, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonidega, sporti töömeetodina, et tagada juurdepääs inimestele, kes on sotsiaalselt tõrjutud. See aitaks edendada ja arendada uuenduslikke viise, kuidas vabatahtliku spordialase tegevuse edendamise kaudu soodustada vähemuste ja haavatavate rühmade, sealhulgas ühiskonnaelust eraldunud eakate, haavatavate noorte, puudega inimeste ja pagulaste sotsiaalset kaasatust, andes nimetatud vähemustele uusi oskusi ja arendades nendes suhtumist sporti kui elustiili; |
| --- | --- |

15)

uurima ja tunnustama vabatahtlikku spordialast tegevust sotsiaalse kaasamise platvormina. Seda on võimalik teha selliste kohalike ja piirkondlike ametiasutuste toetamise ja julgustamise kaudu, kes kasutavad koostöös spordiklubide ja -organisatsioonide, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonidega, sporti töömeetodina, et tagada juurdepääs inimestele, kes on sotsiaalselt tõrjutud. See aitaks edendada ja arendada uuenduslikke viise, kuidas vabatahtliku spordialase tegevuse edendamise kaudu soodustada vähemuste ja haavatavate rühmade, sealhulgas ühiskonnaelust eraldunud eakate, haavatavate noorte, puudega inimeste ja pagulaste sotsiaalset kaasatust, andes nimetatud vähemustele uusi oskusi ja arendades nendes suhtumist sporti kui elustiili;

| 16) | edendama vabatahtlikku spordialast tegevust kõigi ühiskonnasfääride inimeste, sealhulgas rändajate, eakate, puudega inimeste ja haavatavate noorte seas; |
| --- | --- |

16)

edendama vabatahtlikku spordialast tegevust kõigi ühiskonnasfääride inimeste, sealhulgas rändajate, eakate, puudega inimeste ja haavatavate noorte seas;

| 17) | arendama ja edendama vabatahtlikku spordialast tegevust kui väärtuslikku hariduskontseptsiooni, mis tuleks lisada eri taseme informaalsesse ja mitteformaalsesse õppesse, hõlmates noorsoo- ja spordiorganisatsioone ning muid kodanikuühiskonna sidusrühmi ja tugevdades koostööd nende vahel. See võiks hõlmata koostöös spordiorganisatsioonidega koostatud haridusprogramme, milles tuuakse esile füüsilise ja vaimse heaolu eelised, samuti spordivaldkonna vabatahtlike tähtsus; |
| --- | --- |

17)

arendama ja edendama vabatahtlikku spordialast tegevust kui väärtuslikku hariduskontseptsiooni, mis tuleks lisada eri taseme informaalsesse ja mitteformaalsesse õppesse, hõlmates noorsoo- ja spordiorganisatsioone ning muid kodanikuühiskonna sidusrühmi ja tugevdades koostööd nende vahel. See võiks hõlmata koostöös spordiorganisatsioonidega koostatud haridusprogramme, milles tuuakse esile füüsilise ja vaimse heaolu eelised, samuti spordivaldkonna vabatahtlike tähtsus;

| 18) | edendama vabatahtlikku tööd suurte spordiürituste korraldamise raames koostöös spordiühendustega. Suured spordiüritused annavad suurepärase võimaluse luua sobivad tingimused vabatahtlike väljaõpetamiseks ning aidata neil ammutada vajalikku kogemust; |
| --- | --- |

18)

edendama vabatahtlikku tööd suurte spordiürituste korraldamise raames koostöös spordiühendustega. Suured spordiüritused annavad suurepärase võimaluse luua sobivad tingimused vabatahtlike väljaõpetamiseks ning aidata neil ammutada vajalikku kogemust;

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI ÜLES

| 19) | toetama vabatahtliku spordialase tegevusega seotud heade tavade ja teadmiste vahetamist kõigi ELi liikmesriikide vahel vabatahtliku spordialase tegevuse panuse ja mõju kohta sotsiaalsele kaasatusele; |
| --- | --- |

19)

toetama vabatahtliku spordialase tegevusega seotud heade tavade ja teadmiste vahetamist kõigi ELi liikmesriikide vahel vabatahtliku spordialase tegevuse panuse ja mõju kohta sotsiaalsele kaasatusele;

| 20) | kaaluma selliste riikidevaheliste algatuste (nt heade tavade vahetamine, õpingud, võrgustikud, projektid) toetamist, mis keskenduvad sotsiaalset kaasatust käsitlevate riiklike ja rahvusvaheliste meetmete rakendamisele ELi rahastamisprogrammide, eelkõige Erasmus+ ja Euroopa Sotsiaalfondi raames, pöörates peatähelepanu vabatahtlikule spordialasele tegevusele; |
| --- | --- |

20)

kaaluma selliste riikidevaheliste algatuste (nt heade tavade vahetamine, õpingud, võrgustikud, projektid) toetamist, mis keskenduvad sotsiaalset kaasatust käsitlevate riiklike ja rahvusvaheliste meetmete rakendamisele ELi rahastamisprogrammide, eelkõige Erasmus+ ja Euroopa Sotsiaalfondi raames, pöörates peatähelepanu vabatahtlikule spordialasele tegevusele;

KUTSUVAD EUROOPA KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES OMA PÄDEVUSE PIIRES

| 21) | kasutama Euroopa spordinädalat algatusena vabatahtliku spordialase tegevuse edendamiseks ning kaasama üksikisikuid ühiskonna kõikidest rühmadest. See võib aidata jõuda kõigi ühiskonnarühmadeni tänu tegevuse korraldamisele mahajäänud piirkondades ning meelitada nendes piirkondades vabatahtlikke spordialasesse tegevusse; |
| --- | --- |

21)

kasutama Euroopa spordinädalat algatusena vabatahtliku spordialase tegevuse edendamiseks ning kaasama üksikisikuid ühiskonna kõikidest rühmadest. See võib aidata jõuda kõigi ühiskonnarühmadeni tänu tegevuse korraldamisele mahajäänud piirkondades ning meelitada nendes piirkondades vabatahtlikke spordialasesse tegevusse;

| 22) | edendama vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu saadud mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist ja valideerimist, eelkõige Euroopa vahendite ja suuniste (17) kasutamise abil, mis võib hõlbustada omandatud õpitulemuste valideerimist, suurendada nende võrreldavust ja läbipaistvust ning parandada nende tunnustamist. Eesmärk on vaadelda, mil moel saaks tugevdada vabatahtlike staatust, et tagada omandatud oskuste tunnustamise; |
| --- | --- |

22)

edendama vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu saadud mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist ja valideerimist, eelkõige Euroopa vahendite ja suuniste (17) kasutamise abil, mis võib hõlbustada omandatud õpitulemuste valideerimist, suurendada nende võrreldavust ja läbipaistvust ning parandada nende tunnustamist. Eesmärk on vaadelda, mil moel saaks tugevdada vabatahtlike staatust, et tagada omandatud oskuste tunnustamise;

| 23) | edendama struktuuri- ja investeerimisfonde ja Ühtekuuluvusfondi spordiklubide infrastruktuuri- ja muude programmide jaoks, et parandada valitsevaid sotsiaalseid tingimusi, eelkõige piirkondades, kuhu on koondunud palju marginaliseerumisohus rühmi; |
| --- | --- |

23)

edendama struktuuri- ja investeerimisfonde ja Ühtekuuluvusfondi spordiklubide infrastruktuuri- ja muude programmide jaoks, et parandada valitsevaid sotsiaalseid tingimusi, eelkõige piirkondades, kuhu on koondunud palju marginaliseerumisohus rühmi;

| 24) | edendama Euroopa solidaarsuskorpuse kontseptsiooni spordiorganisatsioonide seas ning julgustama neid selles algatuses osalema, et spordi valdkonnas aktiivsetel noortel oleks kõnealusele programmile parem juurdepääs; |
| --- | --- |

24)

edendama Euroopa solidaarsuskorpuse kontseptsiooni spordiorganisatsioonide seas ning julgustama neid selles algatuses osalema, et spordi valdkonnas aktiivsetel noortel oleks kõnealusele programmile parem juurdepääs;

KUTSUVAD SPORDIÜHENDUSI ÜLES KAALUMA

| 25) | rändajate ja pagulaste, eakate, puudega inimeste ja haavatavate noorte erinevatesse vabatahtlikesse rollidesse kaasamise soodustamist rohujuure tasandi spordialases tegevuses väikeste ja suurte spordiürituste korraldamise kaudu ning rohujuure tasandi spordis vabatahtliku tegevusega alustamise kättesaadavamaks tegemist, et kõnealuste isikute mõjuvõimu suurendada; |
| --- | --- |

25)

rändajate ja pagulaste, eakate, puudega inimeste ja haavatavate noorte erinevatesse vabatahtlikesse rollidesse kaasamise soodustamist rohujuure tasandi spordialases tegevuses väikeste ja suurte spordiürituste korraldamise kaudu ning rohujuure tasandi spordis vabatahtliku tegevusega alustamise kättesaadavamaks tegemist, et kõnealuste isikute mõjuvõimu suurendada;

| 26) | koostöö arendamist spordi-, noorsoo-organisatsioonide ja muude valitsusväliste organisatsioonidega selles, kuidas vabatahtlikke esile tõsta, kaasata ja hoida, et tagada spordis maksimaalselt vabatahtliku tegevuse võimalusi, näiteks suurte spordiürituste korraldamise raames; |
| --- | --- |

26)

koostöö arendamist spordi-, noorsoo-organisatsioonide ja muude valitsusväliste organisatsioonidega selles, kuidas vabatahtlikke esile tõsta, kaasata ja hoida, et tagada spordis maksimaalselt vabatahtliku tegevuse võimalusi, näiteks suurte spordiürituste korraldamise raames;

| 27) | õppimis- ja koolitusvõimaluste loomist, et parandada spordiorganisatsioonide vabatahtlike töötajate, sealhulgas rändajate ja pagulaste, eakate, puudega inimeste, haavatavate noorte ja muude vähemuste oskusi, pöörates samal ajal tähelepanu erinevate vabatahtlike rühmade värbamise ja juhtimise eest vastutavate isikute suutlikkuse suurendamisele; |
| --- | --- |

27)

õppimis- ja koolitusvõimaluste loomist, et parandada spordiorganisatsioonide vabatahtlike töötajate, sealhulgas rändajate ja pagulaste, eakate, puudega inimeste, haavatavate noorte ja muude vähemuste oskusi, pöörates samal ajal tähelepanu erinevate vabatahtlike rühmade värbamise ja juhtimise eest vastutavate isikute suutlikkuse suurendamisele;

| 28) | võrdsete võimaluste edendamist spordiklubides, sealhulgas marginaliseerumisohus isikute võrdset kohtlemist seoses klubide liikmesusega ja neis vabatahtlikuna osalemisega; |
| --- | --- |

28)

võrdsete võimaluste edendamist spordiklubides, sealhulgas marginaliseerumisohus isikute võrdset kohtlemist seoses klubide liikmesusega ja neis vabatahtlikuna osalemisega;

| 29) | eakate spordiklubidesse kaasamise ja eakate vabatahtlike kaasamise edendamist, kasutades nende väärtuslikku elukogemust kõigi tasandite spordistruktuurides. |
| --- | --- |

29)

eakate spordiklubidesse kaasamise ja eakate vabatahtlike kaasamise edendamist, kasutades nende väärtuslikku elukogemust kõigi tasandite spordistruktuurides.

---

(1)  Sotsiaalse tõrjutuse all mõistetakse protsessi, mis tõukab inimesed ühiskonnaelust kõrvale, piirab nende juurdepääsu vahenditele ja võimalustele, takistab nende osalemist normaalses ühiskonna- ja kultuurielus, paneb nad end tundma tõrjutuna, jõuetuna ja diskrimineerituna.

(2)  Käesolevas dokumendis käsitletakse rändajate ja pagulaste integreerimist vastavalt nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 9. detsembri 2016. aasta järeldustele ELis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimise kohta. (15312/16).

(3)  Elanikkonnarühmad, keda ähvardab muust elanikkonnast suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht. Nii etnilised vähemused, rändajad, puudega inimesed, kodutud, ainete kuritarvitamisega kimpus olevad inimesed kui eraldatud eakad ja noored inimesed on sageli silmitsi raskustega, mis võivad kaasa tuua suurema sotsiaalse tõrjutuse, näiteks madala haridustaseme ja töötuse või vaegtööhõive.

(4)  Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (Eds.).

(5)  Valge raamat Euroopa tuleviku kohta. Mõttearendusi ja tulevikustsenaariume EL 27 jaoks aastaks 2025. Lk 4: „Pagulaskriis, mille käigus saabus 2015. aastal Euroopasse 1,2 miljonit inimest, on enneolematu ulatusega, milletaolist ei ole nähtud Teisest maailmasõjast alates“ (vt ka joonealune märkus 3).

(6)  Ühisavaldus 2017. aasta institutsioonidevahelise programmitöö kohta – heakskiitmine, dok 15375/16.

(7)  Active Senior Citizens for Europe - A Guide to the EU (2012) AGE Platform Europe.

(8)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 24.

(9)  Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration.

(10)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 5.

(11)  „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, KOM(2010) 636 (lõplik).

(12)  Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

(13)  Inimressursside arendamise ja spordi eksperdirühm. Soovitused, mis käsitlevad vabatahtliku spordialase tegevuse julgustamist ning õiguslikke ja maksustamismehhanisme käsitlevad häid tavasid.

(14)  Projekt „Sotsiaalne kaasamine ja vabatahtlik tegevus Euroopa spordiklubides“ (SIVSCE), mida toetab Euroopa Liidu programm „Erasmus+“ (2015–2017).

(15)  Euroopa spordi kaasav võrgustik – rändajate ja vähemuste võrdsete võimaluste edendamine vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu.

(16)  Euroopa Liidu lepingu artikkel 2.

(17)  Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1).

---

LISA

Järgmistes olulistes dokumentides tõstetakse esile vabatahtliku tegevuse kui spordi valdkonnas sotsiaalse kaasamise vahendi tähtsust.

| 1. | Strateegia „Euroopa 2020“ ja üks selle seitsmest juhtalgatusest, milles rõhutatakse vajadust tagada majanduskasv ja töökohtade loomine, mis aitab vaesuspiiril elavatel ja sotsiaalselt tõrjutud inimestel elada väärikalt ja ühiskonnas aktiivselt osaleda (7110/10). |
| --- | --- |

1.

Strateegia „Euroopa 2020“ ja üks selle seitsmest juhtalgatusest, milles rõhutatakse vajadust tagada majanduskasv ja töökohtade loomine, mis aitab vaesuspiiril elavatel ja sotsiaalselt tõrjutud inimestel elada väärikalt ja ühiskonnas aktiivselt osaleda (7110/10).

| 2. | Nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldused spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (ELT C 326, 3.12.2010, lk 5). |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldused spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (ELT C 326, 3.12.2010, lk 5).

| 3. | ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust käsitlev teatis: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis (KOM(2011) 568 (lõplik)). |
| --- | --- |

3.

ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust käsitlev teatis: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis (KOM(2011) 568 (lõplik)).

| 4. | Nõukogu järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel (ELT C 372, 20.12.2011, lk 24). |
| --- | --- |

4.

Nõukogu järeldused spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel (ELT C 372, 20.12.2011, lk 24).

| 5. | Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1). |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 1).

| 6. | ELi spordialane töökava (2014–2017) (ELT C 183, 14.6.2014, lk 12). |
| --- | --- |

6.

ELi spordialane töökava (2014–2017) (ELT C 183, 14.6.2014, lk 12).

| 7. | Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014). |
| --- | --- |

7.

Sport and Physical Activity Special Eurobarometer 412 (2014).

| 8. | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa uus oskuste tegevuskava: Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks (dok 10038/16). |
| --- | --- |

8.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa uus oskuste tegevuskava: Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks (dok 10038/16).

| 9. | Nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 9. detsembri 2016. aasta järeldused ELis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimise kohta (dok 15312/16). |
| --- | --- |

9.

Nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 9. detsembri 2016. aasta järeldused ELis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimise kohta (dok 15312/16).

| 10. | Ühisavaldus 2017. aasta institutsioonidevahelise programmitöö kohta (dok 15375/16). |
| --- | --- |

10.

Ühisavaldus 2017. aasta institutsioonidevahelise programmitöö kohta (dok 15375/16).

| 11. | Investeerimine Euroopa noortesse






  a) | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Investeerimine Euroopa noortesse (dok 15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Investeerimine Euroopa noortesse

a)

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Investeerimine Euroopa noortesse (dok 15420/16).

| b) | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa solidaarsuskorpus (dok 15421/16). |
| --- | --- |

b)

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa solidaarsuskorpus (dok 15421/16).

| 12. | Inimressursside arendamise ja spordi eksperdirühm. Soovitused, mis käsitlevad vabatahtliku tegevuse julgustamist spordis ning õiguslikke ja maksustamismehhanisme käsitlevad häid tavasid (detsember 2016). |
| --- | --- |

12.

Inimressursside arendamise ja spordi eksperdirühm. Soovitused, mis käsitlevad vabatahtliku tegevuse julgustamist spordis ning õiguslikke ja maksustamismehhanisme käsitlevad häid tavasid (detsember 2016).

| 13. | Euroopa spordi kaasav võrgustik – rändajate ja vähemuste võrdsete võimaluste edendamine vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu. |
| --- | --- |

13.

Euroopa spordi kaasav võrgustik – rändajate ja vähemuste võrdsete võimaluste edendamine vabatahtliku spordialase tegevuse kaudu.

| 14. | Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, KOM(2010) 636 (lõplik). |
| --- | --- |

14.

Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas“, KOM(2010) 636 (lõplik).

---

Euroopa Komisjon

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/45

---

Euro vahetuskurss (1)

14. juuni 2017

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1203 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,58 |
| DKK | Taani kroon | 7,4363 |
| GBP | Inglise nael | 0,87960 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7448 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0874 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4140 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,163 |
| HUF | Ungari forint | 306,39 |
| PLN | Poola zlott | 4,1967 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5664 |
| TRY | Türgi liir | 3,9362 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4778 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4796 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7392 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5453 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5457 |
| KRW | Korea vonn | 1 260,45 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,2697 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6147 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3995 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 880,38 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7702 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,465 |
| RUB | Vene rubla | 63,9450 |
| THB | Tai baat | 38,023 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,7027 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,2078 |
| INR | India ruupia | 72,0350 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1203

JPY

Jaapani jeen

123,58

DKK

Taani kroon

7,4363

GBP

Inglise nael

0,87960

SEK

Rootsi kroon

9,7448

CHF

Šveitsi frank

1,0874

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4140

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,163

HUF

Ungari forint

306,39

PLN

Poola zlott

4,1967

RON

Rumeenia leu

4,5664

TRY

Türgi liir

3,9362

AUD

Austraalia dollar

1,4778

CAD

Kanada dollar

1,4796

HKD

Hongkongi dollar

8,7392

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5453

SGD

Singapuri dollar

1,5457

KRW

Korea vonn

1 260,45

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,2697

CNY

Hiina jüaan

7,6147

HRK

Horvaatia kuna

7,3995

IDR

Indoneesia ruupia

14 880,38

MYR

Malaisia ringit

4,7702

PHP

Filipiini peeso

55,465

RUB

Vene rubla

63,9450

THB

Tai baat

38,023

BRL

Brasiilia reaal

3,7027

MXN

Mehhiko peeso

20,2078

INR

India ruupia

72,0350

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/46

---

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2017. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

(2017/C 189/11)

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse üksnes Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisriigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu osalisriigis.

Ettevõtjad, kes ei ole litsentsisaajad Norra mandrilava tsoonis, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel üksikettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes esitavad taotlusi rühma osana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka taotlejaid, kes on osaks ühistaotluse esitavast rühmast. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel koostada litsentsirühmad, kellele antakse uus tootmislitsents, sealhulgas võib ministeerium litsentsirühmast taotlejaid eemaldada ja sinna lisada ning nimetada selliste rühmade operaatorid.

Osalus tootmislitsentsis tingib litsentsisaajate ühinemise naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema asjaomase ühistegevuse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid seoses litsentsiga.

Nimetatud lepinguid alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2016. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel. Eesmärk on, et asjaomasele tööstusele oleksid raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks, muu hulgas litsentsiomanike rühmade loomise teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks; |
| --- | --- |

a)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks;

| b) | taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

b)

taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| c) | taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud eelnev kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus; |
| --- | --- |

c)

taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud eelnev kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus;

| d) | taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| e) | sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse tõhususe vähesust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; |
| --- | --- |

e)

sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse tõhususe vähesust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel;

| f) | tootmislitsentsid antakse peamiselt ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

f)

tootmislitsentsid antakse peamiselt ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| g) | tootmislitsents antakse eelkõige rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus; |
| --- | --- |

g)

tootmislitsents antakse eelkõige rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus;

| h) | Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

h)

Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| i) | süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres; |
| --- | --- |

i)

süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres;

| j) | tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid. |
| --- | --- |

j)

tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid.

Väljad, mille kohta saab taotlust esitada

Tootmislitsentsides osalemise taotlusi võib esitada kindlaksmääratud piirkonnas litsentsimata väljade kohta, nagu on näidatud Norra naftadirektoraadi avaldatud kaartidel. Samuti on võimalik esitada taotlusi väljade kohta, millest on kindlaksmääratud piirkonnas loobutud, vastavalt Norra naftadirektoraadi uuendatud kaartidele, mille võib leida Norra naftadirektoraadi veebilehelt.

Iga tootmislitsents võib hõlmata üht või mitut välja või välja osa. Taotlejail palutakse piirduda taotluses aladega, kus nad on kaardistanud nafta võimaliku olemasolu.

Teatise tervikteksti, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid, saab Norra naftadirektoraadi veebisaidilt www.npd.no/apa2017.

Naftatootmislitsentside taotlused tuleb esitada aadressil:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| Box 8148 Dep. |
| NO-0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

Box 8148 Dep.

NO-0033 Oslo

NORWAY

Taotluse kaks koopiat tuleb esitada aadressil

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

Box 600

4003 Stavanger

NORWAY

Tähtpäev: 1. september 2017 kell 12.00.

Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentsid 2017. aastaks kindlaksmääratud piirkondade jaoks on kavas välja anda 2018. aasta esimeses kvartalis.

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/48

---

KOHTU MÄÄRUS,

15. november 2016,

kohtuasjas E-7/16

Míla ehf. vs. EFTA järelvalveamet

(Esialgne vastuväide vastuvõetavusele – riigiabi – otsus lõpetada ametlik uurimismenetlus)

(2017/C 189/12)

Kohtuasjas E-7/16 Míla ehf. vs. EFTA järelvalveamet on esitatud AVALDUS, et EFTA järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva EFTA riikide vahelise lepingu artikli 36 lõike 2 alusel tühistada EFTA järelevalveameti 16. märtsi 2016. aasta otsus nr 061/16/COL lõpetada varem NATO nimel hallatud optilise kiu rentimise kaudu väidetavalt antud riigiabi ametlik uurimine. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, ettekandev kohtunik Per Christiansen ja kohtunik Páll Hreinsson tegi 15. novembril 2016 järgmise resolutiivosaga määruse:

| 1) | kaebus on vastuvõetamatu ja lükatakse tagasi, |
| --- | --- |

1)

kaebus on vastuvõetamatu ja lükatakse tagasi,

| 2) | kaebuse esitaja kannab menetluskulud. |
| --- | --- |

2)

kaebuse esitaja kannab menetluskulud.

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/49

---

KOHTU OTSUS,

16. november 2016,

kohtuasjas E-4/16:

EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik

(Kohtu otsuse, millega on tuvastatud kohustuste rikkumine, täitmata jätmine – Järelevalve- ja kohtulepingu artikkel 33 – Kohtuotsuse täitmiseks vajalikud meetmed)

(2017/C 189/13)

Kohtuasjas E-4/16, EFTA järelevalveamet vs. Norra Kuningriik, on esitatud AVALDUS, et kohus tuvastaks, et Norra Kuningriik on jätnud täitmata EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artiklist 33 tulenevad kohustused, jättes määratud tähtajaks võtmata meetmed, mis on vajalikud, et täita EFTA kohtu 2. detsembri 2013. aasta otsust kohtuasjas E-13/13 EFTA järelevalveamet vs. Norra. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, kohtunik Per Christiansen ja ettekandev kohtunik Páll Hreinsson tegi 16. novembril 2016 järgmise resolutiivosaga otsuse:

Kohus:

| 1. | on tuvastanud, et Norra Kuningriik on jätnud täitmata EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artiklist 33 tulenevad kohustused, jättes määratud tähtajaks võtmata meetmed, mis on vajalikud, et täita EFTA kohtu 2. detsembri 2013. aasta otsust kohtuasjas E-13/13 EFTA järelevalveamet vs. Norra; |
| --- | --- |

1.

on tuvastanud, et Norra Kuningriik on jätnud täitmata EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu artiklist 33 tulenevad kohustused, jättes määratud tähtajaks võtmata meetmed, mis on vajalikud, et täita EFTA kohtu 2. detsembri 2013. aasta otsust kohtuasjas E-13/13 EFTA järelevalveamet vs. Norra;

| 2. | kohustab Norra Kuningriiki kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustab Norra Kuningriiki kandma menetluskulud.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/50

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 189/14)

| 1. | 6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja BNP Paribas Personal Finance SA („BNPP PF“, Prantsusmaa), mis on ettevõtjale BNP Paribas S.A. täielikult kuuluv tütarettevõtja, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Commerz Finanz GmbH („CFG“, Saksamaa) üle, mida kontrollivad praegu ühiselt BNPP PF ja Commerzbank AG („Commerzbank“, Saksamaa), varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja BNP Paribas Personal Finance SA („BNPP PF“, Prantsusmaa), mis on ettevõtjale BNP Paribas S.A. täielikult kuuluv tütarettevõtja, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Commerz Finanz GmbH („CFG“, Saksamaa) üle, mida kontrollivad praegu ühiselt BNPP PF ja Commerzbank AG („Commerzbank“, Saksamaa), varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   CFG: tarbijakrediidile spetsialiseerunud pank, mida kontrollivad praegu ühiselt BNPP PF ja Commerzbank, kes tegutsevad peamiselt eraisikutele antavate laenude valdkonnas Saksamaal. Kavandatava tehingu osana jagatakse ettevõte ettevõtjate BNPP PF ja Commerzbank vahel ning jagunemise tulemusel luuakse kaks eraldiseisvat ja sõltumatut äriüksust, kelle tegevuseks on finantstoodete müük ja pangandus. Finantstoodete müük jääb ettevõttesse CFG (koos ettevõtjaga BNPP PF, kes on ainuaktsionär) ning see hõlmab kõiki tegevusi, mis on seotud CFG toodete turustamisega otse tarbijatele või jaemüüja müügikohtades (internetis ja mujal);
  —   BNPP PF: finantsteenuseid osutav ettevõte, mis kuulub täielikult ettevõtjale BNP Paribas SA, kes tegutseb peamiselt tarbijakrediidi valdkonnas. BNP Paribas SA on üleilmne pangandusgrupp, kes tegutseb kõikides peamistes pangandusvaldkondades: jaepangandus, varahaldus ja sellega seotud teenused ning korporatiiv- ja investeerimispangandus. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   CFG: tarbijakrediidile spetsialiseerunud pank, mida kontrollivad praegu ühiselt BNPP PF ja Commerzbank, kes tegutsevad peamiselt eraisikutele antavate laenude valdkonnas Saksamaal. Kavandatava tehingu osana jagatakse ettevõte ettevõtjate BNPP PF ja Commerzbank vahel ning jagunemise tulemusel luuakse kaks eraldiseisvat ja sõltumatut äriüksust, kelle tegevuseks on finantstoodete müük ja pangandus. Finantstoodete müük jääb ettevõttesse CFG (koos ettevõtjaga BNPP PF, kes on ainuaktsionär) ning see hõlmab kõiki tegevusi, mis on seotud CFG toodete turustamisega otse tarbijatele või jaemüüja müügikohtades (internetis ja mujal);

—   BNPP PF: finantsteenuseid osutav ettevõte, mis kuulub täielikult ettevõtjale BNP Paribas SA, kes tegutseb peamiselt tarbijakrediidi valdkonnas. BNP Paribas SA on üleilmne pangandusgrupp, kes tegutseb kõikides peamistes pangandusvaldkondades: jaepangandus, varahaldus ja sellega seotud teenused ning korporatiiv- ja investeerimispangandus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8467 – BNP Paribas / Commerz Finanz:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/51

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 189/15)

| 1. | 2. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, USA) hallatavad fondid ja oma täisosaniku Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven“, Ühendkuningriik) kaudu tegutseva ettevõtja Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated hallatavad fondid omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft („Stada“, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

2. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital“, USA) hallatavad fondid ja oma täisosaniku Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited („Cinven“, Ühendkuningriik) kaudu tegutseva ettevõtja Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated hallatavad fondid omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft („Stada“, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Bain Capital: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse eri tööstusharudes, sealhulgas infotehnoloogia, tervishoid, jae- ja tarbekaubad, side, rahandus ning tööstus/tootmine;
  —   Cinven: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse peamiselt kuues sektoris: äri-, tarbija- ja finantsteenused, tervishoid, tööstus ning tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon;
  —   Stada: tegutseb bioteaduste valdkonna toodete (nt ravimid, eelkõige patentimata ravimite toimeained), toidulisandite, kosmeetikatoodete ning laia sortimendi tervishoiutoodete arendustegevuse, tootmise, registreerimise, müügi, kaubastamise, tarnimise ja müügiedendusega seotud valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Bain Capital: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse eri tööstusharudes, sealhulgas infotehnoloogia, tervishoid, jae- ja tarbekaubad, side, rahandus ning tööstus/tootmine;

—   Cinven: investeerimine börsivälistesse ettevõtetesse peamiselt kuues sektoris: äri-, tarbija- ja finantsteenused, tervishoid, tööstus ning tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon;

—   Stada: tegutseb bioteaduste valdkonna toodete (nt ravimid, eelkõige patentimata ravimite toimeained), toidulisandite, kosmeetikatoodete ning laia sortimendi tervishoiutoodete arendustegevuse, tootmise, registreerimise, müügi, kaubastamise, tarnimise ja müügiedendusega seotud valdkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8483 – Bain Capital / Cinven / Stada Arzneimittel):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/52

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business))

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 189/16)

| 1. | 7. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, Ameerika Ühendriigid) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjale FMC Corporation („FMC“, Ameerika Ühendriigid) kuuluva ning toidu tekstuurainete ja farmatseutiliste abiainete tootmisest koosneva tervisetoodete ja toiduainete äri (v.a FMCle kuuluva Omega-3 äri) üle.
  Kõnealune kavandatav koondumine on osa ettevõtjate DuPont ja FMC varade ostu ja müügilepingust, mis sõlmiti 31. märtsil 2017 ja milles on sätestatud, et FMC omandab teatud DuPonti äritegevused, mille ettevõtjad DuPont ja The Dow Chemical Company („Dow“) Euroopa ühinemiste kontrollimise menetluse osana loovutamiskohustustena sõlmisid, kui ettevõtjad Dow ja DuPont ühinemist kavandasid (juhtum M.7932). |
| --- | --- |

1.

7. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja E.I. du Pont de Nemours and Company („DuPont“, Ameerika Ühendriigid) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjale FMC Corporation („FMC“, Ameerika Ühendriigid) kuuluva ning toidu tekstuurainete ja farmatseutiliste abiainete tootmisest koosneva tervisetoodete ja toiduainete äri (v.a FMCle kuuluva Omega-3 äri) üle.

Kõnealune kavandatav koondumine on osa ettevõtjate DuPont ja FMC varade ostu ja müügilepingust, mis sõlmiti 31. märtsil 2017 ja milles on sätestatud, et FMC omandab teatud DuPonti äritegevused, mille ettevõtjad DuPont ja The Dow Chemical Company („Dow“) Euroopa ühinemiste kontrollimise menetluse osana loovutamiskohustustena sõlmisid, kui ettevõtjad Dow ja DuPont ühinemist kavandasid (juhtum M.7932).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | DuPont on mitmesuguseid kemikaale tootev ettevõtja, kelle peakorter asub Ameerika Ühendriikides. Ta on põhiemaettevõtja Du Ponti grupis, kes uurib, arendab, toodab, tarnib ja müüb mitmesuguseid keemiatooteid, polümeere, põllumajanduskemikaale, seemneid, toidu koostisosi ja muid materjale. DuPonti tervisetoodete ja toiduainete äris toodetakse ja müüakse tooteid, mis on loodud spetsiaalselt selleks, et parandada toidu, jookide, ravimite ja toidulisandite ohutust, toitainelist koostist, tekstuuri ja säilivust; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

DuPont on mitmesuguseid kemikaale tootev ettevõtja, kelle peakorter asub Ameerika Ühendriikides. Ta on põhiemaettevõtja Du Ponti grupis, kes uurib, arendab, toodab, tarnib ja müüb mitmesuguseid keemiatooteid, polümeere, põllumajanduskemikaale, seemneid, toidu koostisosi ja muid materjale. DuPonti tervisetoodete ja toiduainete äris toodetakse ja müüakse tooteid, mis on loodud spetsiaalselt selleks, et parandada toidu, jookide, ravimite ja toidulisandite ohutust, toitainelist koostist, tekstuuri ja säilivust;

| — | Dow on mitmesuguseid kemikaale tootev ettevõtja, kelle peakorter asub Ameerika Ühendriikides. Ta on põhiemaettevõtja Dow grupis, kes tegeleb plast- ja keemiatoodete, põllumajanduse uurimiseks kasutatavate toodete, süsivesinike ja energeetikatoodetega ning vastavate teenustega. Dow on toidu- ja tervisetoodete valdkonnas vähemal määral esindatud; |
| --- | --- |

—

Dow on mitmesuguseid kemikaale tootev ettevõtja, kelle peakorter asub Ameerika Ühendriikides. Ta on põhiemaettevõtja Dow grupis, kes tegeleb plast- ja keemiatoodete, põllumajanduse uurimiseks kasutatavate toodete, süsivesinike ja energeetikatoodetega ning vastavate teenustega. Dow on toidu- ja tervisetoodete valdkonnas vähemal määral esindatud;

| — | FMC on Ameerika Ühendriikides paikneva peakorteriga üleilmselt tegutsev erikemikaale tootev ettevõtja, kes huvitub põllumajandus-, tööstus ja tarbijaturgudest. Tema äritegevus on jagatud kolme sektori vahel: i) põllumajanduslahendused; ii) tervisetooted ja toiduained ning iii) liitium. FMC tervisetoodete ja toiduainete äri koosneb kolmest laiemast tootekategooriast, milleks on toitainete koostisosad, tervisetoodete abiained ning tervisetoodete funktsionaalsed koostisosad. |
| --- | --- |

—

FMC on Ameerika Ühendriikides paikneva peakorteriga üleilmselt tegutsev erikemikaale tootev ettevõtja, kes huvitub põllumajandus-, tööstus ja tarbijaturgudest. Tema äritegevus on jagatud kolme sektori vahel: i) põllumajanduslahendused; ii) tervisetooted ja toiduained ning iii) liitium. FMC tervisetoodete ja toiduainete äri koosneb kolmest laiemast tootekategooriast, milleks on toitainete koostisosad, tervisetoodete abiained ning tervisetoodete funktsionaalsed koostisosad.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8440 – DuPont / FMC (Health and Nutrition business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/53

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 189/17)

| 1. | 6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja EDF Energy Services Limited („EDFES“, Prantsusmaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ESSCI Limited („ESSCI“, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

6. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja EDF Energy Services Limited („EDFES“, Prantsusmaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ESSCI Limited („ESSCI“, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | EDFES, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal EDF Group, asutati energiateenuste pakkumiseks Ühendkuningriigis, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

EDFES, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal EDF Group, asutati energiateenuste pakkumiseks Ühendkuningriigis,

| — | ESSCI pakub Ühendkuningriigis ja Iirimaal hallatavaid tehnilisi teenuseid ja on oma tütarettevõtja Imtechi kaudu tegev masinaehituse ja elektrotehnika, tehnorajatiste halduse ning tööstussüsteemide integreerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

ESSCI pakub Ühendkuningriigis ja Iirimaal hallatavaid tehnilisi teenuseid ja on oma tütarettevõtja Imtechi kaudu tegev masinaehituse ja elektrotehnika, tehnorajatiste halduse ning tööstussüsteemide integreerimise valdkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIUM |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8504 – EDF Energy Services / ESSCI):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIUM

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

Parandused

| 15.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 189/54

---

Likvideerimismenetluse parandus – Otsus algatada kindlustusandja ADRIA Way likvideerimismenetlus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 123, 20. aprill 2017
  )

(2017/C 189/18)

Leheküljel 3 lahtrite „Kindlustusandja“ ja „Otsuse kuupäev, jõustumise kuupäev ja liik“ järel

asendatakse

„ADRIA Way“

järgmisega:

järgmisega:

„Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo „v likvidaci““.

---