# Euroopa Liidu L 63/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 63 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide6. märts 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 63

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide6. märts 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/340, 20. veebruar 2015, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/340, 20. veebruar 2015, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/340,

20. veebruar 2015,

millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 8c lõiget 10 ja artikli 10 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lennujuhid ja lennujuhtide koolituse, testimise, kontrollimise ning meditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolliga seotud isikud ja organisatsioonid peavad vastama määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele. Eelkõige tuleks nad sertifitseerida või litsentsida, kui on tehtud kindlaks, et nad vastavad olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Lennujuhid ja lennujuhtide koolituse, testimise, kontrollimise ning meditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolliga seotud isikud ja organisatsioonid peavad vastama määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele. Eelkõige tuleks nad sertifitseerida või litsentsida, kui on tehtud kindlaks, et nad vastavad olulistele nõuetele.

| (2) | Euroopa luba on osutunud edukaks vahendiks lennujuhtide sertifitseerimisel ja nende pädevuse tunnustamisel selle erilise rolli eest, mida lennujuhid täidavad lennuliikluse ohutu juhtimise tagamisel. Kogu ELi hõlmava pädevusstandardi kehtestamine on vähendanud killustumist selles valdkonnas ja tänu sellele on tõhustunud aeronavigatsiooniteenuste osutajate vaheline üha tihenev piirkondlik koostöö. Euroopa Liidus töötavate lennujuhtide ühise loasüsteemi säilitamine ja täiendamine on Euroopa lennujuhtimissüsteemi oluline element. Selle tagamiseks tuleks kehtestada lennujuhtide lubade ja sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, mis vastaksid tehnika arengule kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa luba on osutunud edukaks vahendiks lennujuhtide sertifitseerimisel ja nende pädevuse tunnustamisel selle erilise rolli eest, mida lennujuhid täidavad lennuliikluse ohutu juhtimise tagamisel. Kogu ELi hõlmava pädevusstandardi kehtestamine on vähendanud killustumist selles valdkonnas ja tänu sellele on tõhustunud aeronavigatsiooniteenuste osutajate vaheline üha tihenev piirkondlik koostöö. Euroopa Liidus töötavate lennujuhtide ühise loasüsteemi säilitamine ja täiendamine on Euroopa lennujuhtimissüsteemi oluline element. Selle tagamiseks tuleks kehtestada lennujuhtide lubade ja sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, mis vastaksid tehnika arengule kõnealuses valdkonnas.

| (3) | Aeronavigatsiooniteenuste osutamine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid ja eelkõige lennujuhte, kelle pädevust on võimalik tõendada loaga, mis antakse välja käesolevas määruses sätestatud üksikasjalike nõuete alusel. Loale tehtav pädevusmärge näitab selle lennujuhtimisteenuse liiki, mida konkreetne lennujuht on pädev osutama. Loal sisalduvad oskusmärked peaksid kajastama nii lennujuhi erioskusi kui ka pädevate asutuste antud luba teenuste osutamiseks konkreetses sektoris, sektorite rühmas ja/või töökohal. |
| --- | --- |

(3)

Aeronavigatsiooniteenuste osutamine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid ja eelkõige lennujuhte, kelle pädevust on võimalik tõendada loaga, mis antakse välja käesolevas määruses sätestatud üksikasjalike nõuete alusel. Loale tehtav pädevusmärge näitab selle lennujuhtimisteenuse liiki, mida konkreetne lennujuht on pädev osutama. Loal sisalduvad oskusmärked peaksid kajastama nii lennujuhi erioskusi kui ka pädevate asutuste antud luba teenuste osutamiseks konkreetses sektoris, sektorite rühmas ja/või töökohal.

| (4) | Käesoleva määruse alusel järelevalvet teostavad ja vastavuskontrolle tegevad asutused peaksid olema lennujuhtidest piisavalt sõltumatud, kui nad annavad välja lubasid või pikendavad oskusmärgete kehtivust, peatavad või tunnistavad kehtetuks lubasid, pädevusmärkeid, oskusmärkeid või sertifikaate, kui nende väljaandmise tingimused ei ole enam täidetud. Kõnealused asutused peaksid olema piisavalt sõltumatud ka aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja koolitusorganisatsioonidest. Nad peaksid säilitama võime oma ülesandeid tõhusalt täita. Pädev asutus või käesolevas määruses sätestatud ülesandeid täitma määratud asutused võivad olla vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (2) artiklile 4 nimetatud või loodud asutused. Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) peaks toimima pädeva asutusena, kes annab välja väljaspool Euroopa Liitu asuvate lennujuhtide koolitusorganisatsioonide sertifikaate ja asjakohastel juhtudel ka nende töötajate tunnistusi ning taastab neid. Pädeva asutusena peaks ta täitma samu nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse alusel järelevalvet teostavad ja vastavuskontrolle tegevad asutused peaksid olema lennujuhtidest piisavalt sõltumatud, kui nad annavad välja lubasid või pikendavad oskusmärgete kehtivust, peatavad või tunnistavad kehtetuks lubasid, pädevusmärkeid, oskusmärkeid või sertifikaate, kui nende väljaandmise tingimused ei ole enam täidetud. Kõnealused asutused peaksid olema piisavalt sõltumatud ka aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja koolitusorganisatsioonidest. Nad peaksid säilitama võime oma ülesandeid tõhusalt täita. Pädev asutus või käesolevas määruses sätestatud ülesandeid täitma määratud asutused võivad olla vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (2) artiklile 4 nimetatud või loodud asutused. Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) peaks toimima pädeva asutusena, kes annab välja väljaspool Euroopa Liitu asuvate lennujuhtide koolitusorganisatsioonide sertifikaate ja asjakohastel juhtudel ka nende töötajate tunnistusi ning taastab neid. Pädeva asutusena peaks ta täitma samu nõudeid.

| (5) | Võttes arvesse liidu lennuliikluse iseärasusi, tuleks kasutusele võtta ühised pädevusstandardid nende lennujuhtide suhtes, kes töötavad üldsusele lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid ja aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate juures, ning kõnealuseid standardeid tõhusalt kohaldada. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse liidu lennuliikluse iseärasusi, tuleks kasutusele võtta ühised pädevusstandardid nende lennujuhtide suhtes, kes töötavad üldsusele lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid ja aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate juures, ning kõnealuseid standardeid tõhusalt kohaldada.

| (6) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus kohaldada käesoleva määruse põhimõtteid määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud selliste sõjaväelaste suhtes, kes osutavad üldsusele teenuseid vabatahtlikult. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus kohaldada käesoleva määruse põhimõtteid määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud selliste sõjaväelaste suhtes, kes osutavad üldsusele teenuseid vabatahtlikult.

| (7) | Ebapiisav suhtlemine on sageli oluliseks mõjuriks intsidentide ja õnnetuste tekkimisel. Seetõttu tuleks lennujuhtidele kehtestada üksikasjalikud keeleoskusnõuded. Need nõuded põhinevad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kehtestatud keeleoskusnõuetel ja võimaldavad jõustada rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid. Keelenõuete puhul järgitakse mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, et soodustada töötajate vaba liikumist, tagades samas ohutuse. Keeleoskusmärke kehtivus peaks vastama käesolevas määruses määratletud keeleoskustasemele. |
| --- | --- |

(7)

Ebapiisav suhtlemine on sageli oluliseks mõjuriks intsidentide ja õnnetuste tekkimisel. Seetõttu tuleks lennujuhtidele kehtestada üksikasjalikud keeleoskusnõuded. Need nõuded põhinevad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kehtestatud keeleoskusnõuetel ja võimaldavad jõustada rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid. Keelenõuete puhul järgitakse mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, et soodustada töötajate vaba liikumist, tagades samas ohutuse. Keeleoskusmärke kehtivus peaks vastama käesolevas määruses määratletud keeleoskustasemele.

| (8) | Selleks et suurendada liikmesriikide usaldust üksteise süsteemide vastu, on hädavajalik kehtestada lennujuhtide lubade väljaandmise ja haldamise ühiseeskirjad. Kõrgeima ohutustaseme tagamiseks tuleks seetõttu kehtestada ühtsed nõuded lennujuhtide koolituse, kvalifikatsiooni ja pädevuse kohta. Sellega tagataks ka kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamine ja aidataks kaasa kõnealuste lubade tunnustamisele kogu liidus, suurendades seega vaba liikumist ja parandades lennujuhtide kättesaadavust. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et suurendada liikmesriikide usaldust üksteise süsteemide vastu, on hädavajalik kehtestada lennujuhtide lubade väljaandmise ja haldamise ühiseeskirjad. Kõrgeima ohutustaseme tagamiseks tuleks seetõttu kehtestada ühtsed nõuded lennujuhtide koolituse, kvalifikatsiooni ja pädevuse kohta. Sellega tagataks ka kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamine ja aidataks kaasa kõnealuste lubade tunnustamisele kogu liidus, suurendades seega vaba liikumist ja parandades lennujuhtide kättesaadavust.

| (9) | Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (edaspidi „Eurocontrol”) on kehtestanud asjakohased algkoolituse standardid, mis on sätestatud dokumendis „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”. Selleks et käia kaasas teaduse ja tehnika arenguga ning toetada algkoolituse ühtset lähenemisviisi, mis on lennujuhtide liikuvuse tagamisel ülioluline, tuleks need standardid sätestada liidu õiguses. Ühtlasi tuleks kehtestada ka üksuse- ja jätkukoolitusnõuded, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 8c kehtestatud olulisi nõudeid. Euroopa koolitusnõuete puudumise korral võivad liikmesriigid jätkuvalt toetuda ICAO koostatud standarditele. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (edaspidi „Eurocontrol”) on kehtestanud asjakohased algkoolituse standardid, mis on sätestatud dokumendis „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”. Selleks et käia kaasas teaduse ja tehnika arenguga ning toetada algkoolituse ühtset lähenemisviisi, mis on lennujuhtide liikuvuse tagamisel ülioluline, tuleks need standardid sätestada liidu õiguses. Ühtlasi tuleks kehtestada ka üksuse- ja jätkukoolitusnõuded, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 8c kehtestatud olulisi nõudeid. Euroopa koolitusnõuete puudumise korral võivad liikmesriigid jätkuvalt toetuda ICAO koostatud standarditele.

| (10) | Konsulteerides ekspertide rühmaga, on Eurocontrol välja töötanud lennujuhtide meditsiinilise läbivaatuse nõuded, mida liikmesriigid on juba kasutanud koos ICAO 1. lisaga. Need nõuded tuleks nüüd liidu õigusesse üle võtta, et tagada nende ühtne kohaldamine kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(10)

Konsulteerides ekspertide rühmaga, on Eurocontrol välja töötanud lennujuhtide meditsiinilise läbivaatuse nõuded, mida liikmesriigid on juba kasutanud koos ICAO 1. lisaga. Need nõuded tuleks nüüd liidu õigusesse üle võtta, et tagada nende ühtne kohaldamine kõikides liikmesriikides.

| (11) | Selleks et tagada, et liikmesriigid täidavad ohutusealaseid ülesandeid ja kohustusi korrektselt ja struktureeritult haldus- ja juhtimissüsteemide abil, mida ohjavad nende nimel tegutsevad pädevad asutused ja organisatsioonid kooskõlas ICAO kehtestatud riikliku lennuohutusprogrammiga, tuleks käesolevas määruses vastav nõue ette näha ja teha selle kohaldamine pädevatele asutustele kohutuslikuks. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada, et liikmesriigid täidavad ohutusealaseid ülesandeid ja kohustusi korrektselt ja struktureeritult haldus- ja juhtimissüsteemide abil, mida ohjavad nende nimel tegutsevad pädevad asutused ja organisatsioonid kooskõlas ICAO kehtestatud riikliku lennuohutusprogrammiga, tuleks käesolevas määruses vastav nõue ette näha ja teha selle kohaldamine pädevatele asutustele kohutuslikuks.

| (12) | Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine on üheks otsustavaks teguriks lennujuhtide koolituse kvaliteedi ja seega ka lennujuhtimisteenuse osutamise ohutuse tagamisel. Seega tuleks karmistada koolitusorganisatsioonide suhtes kohaldatavaid nõudeid. Iga organisatsiooni pakutava koolituse spetsiifilist iseloomu silmas pidades peaks olema võimalik koolitust sertifitseerida koolituse liigi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja aeronavigatsiooniteenuste paketi põhjal. |
| --- | --- |

(12)

Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine on üheks otsustavaks teguriks lennujuhtide koolituse kvaliteedi ja seega ka lennujuhtimisteenuse osutamise ohutuse tagamisel. Seega tuleks karmistada koolitusorganisatsioonide suhtes kohaldatavaid nõudeid. Iga organisatsiooni pakutava koolituse spetsiifilist iseloomu silmas pidades peaks olema võimalik koolitust sertifitseerida koolituse liigi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja aeronavigatsiooniteenuste paketi põhjal.

| (13) | Üldised loasaamistingimused, mis on seotud vanuse ja tervisenõuetega, ei tohiks mõjutada praeguste lubade omanikke. Selleks et tagada olemasolevate lubadega antud õiguste jätkuv kehtimine ja sujuv üleminek kõigile loaomanikele ja pädevatele asutustele, käsitatakse lube ja tervisetõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/23/EÜ (3) ja komisjoni määrusele (EL) nr 805/2011, (4) vastavalt käesolevale määrusele väljaantuna. |
| --- | --- |

(13)

Üldised loasaamistingimused, mis on seotud vanuse ja tervisenõuetega, ei tohiks mõjutada praeguste lubade omanikke. Selleks et tagada olemasolevate lubadega antud õiguste jätkuv kehtimine ja sujuv üleminek kõigile loaomanikele ja pädevatele asutustele, käsitatakse lube ja tervisetõendeid, mille liikmesriigid on välja andnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/23/EÜ (3) ja komisjoni määrusele (EL) nr 805/2011, (4) vastavalt käesolevale määrusele väljaantuna.

| (14) | Järjepidevuse tagamiseks tuleks muuta psühhoaktiivse aine määratlust komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 (5). |
| --- | --- |

(14)

Järjepidevuse tagamiseks tuleks muuta psühhoaktiivse aine määratlust komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 923/2012 (5).

| (15) | Kuna käesolev määrus tugineb varasematele edusammudele ja ELi regulatiivsetele nõuetele, tuleks selguse huvides tunnistada kehtestuks määrus (EL) nr 805/2011. |
| --- | --- |

(15)

Kuna käesolev määrus tugineb varasematele edusammudele ja ELi regulatiivsetele nõuetele, tuleks selguse huvides tunnistada kehtestuks määrus (EL) nr 805/2011.

| (16) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1 on amet aidanud komisjonil ette valmistada käesolevas määrusega ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1 on amet aidanud komisjonil ette valmistada käesolevas määrusega ette nähtud meetmed.

| (17) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikliga 65 asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikliga 65 asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad järgmise kohta:

| a) | lennujuhi lubade ja lennujuhiõpilase lubade ning vastavate pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise tingimused ja selliste lubade omanike õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

a)

lennujuhi lubade ja lennujuhiõpilase lubade ning vastavate pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise tingimused ja selliste lubade omanike õigused ja kohustused;

| b) | lennujuhtide ja lennujuhiõpilaste tervisetõendite väljaandmise, piiramise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise tingimused ja selliste tõendite omanike õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

b)

lennujuhtide ja lennujuhiõpilaste tervisetõendite väljaandmise, piiramise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise tingimused ja selliste tõendite omanike õigused ja kohustused;

| c) | lennujuhtide ja lennujuhiõpilaste tervist kontrollivate lennundusarstide (AME) ja lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) sertifitseerimine; |
| --- | --- |

c)

lennujuhtide ja lennujuhiõpilaste tervist kontrollivate lennundusarstide (AME) ja lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) sertifitseerimine;

| d) | lennujuhtide koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine; |
| --- | --- |

d)

lennujuhtide koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine;

| e) | selliste lubade, pädevus- või oskusmärgete ja sertifikaatide kehtivuse, pikendamise ja taastamise ning kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

e)

selliste lubade, pädevus- või oskusmärgete ja sertifikaatide kehtivuse, pikendamise ja taastamise ning kasutamise tingimused.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:

| a) | lennujuhiõpilased ja lennujuhid, kes tegutsevad määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalas; |
| --- | --- |

a)

lennujuhiõpilased ja lennujuhid, kes tegutsevad määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalas;

| b) | isikud ja organisatsioonid, kes osalevad käesoleva määruse kohaselt taotlejatele lubade väljaandmises, nende koolitamises, testimises, kontrollimises, arstlikul läbivaatusel ja tervisekontrollis. |
| --- | --- |

b)

isikud ja organisatsioonid, kes osalevad käesoleva määruse kohaselt taotlejatele lubade väljaandmises, nende koolitamises, testimises, kontrollimises, arstlikul läbivaatusel ja tervisekontrollis.

Artikkel 2

Vastavus nõuetele ja menetlustele

1.   Artiklis 6 osutatud pädev asutus annab vastavalt I, III ja IV lisale pädevusi, tunnistusi, tõendeid ja lubasid lennujuhiõpilastele, lennujuhtidele ja isikutele, kes on seotud artikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud taotlejatele lubade andmise, nende koolitamise, testimise, kontrollimise ning nende tervisekontrolli ja arstliku läbivaatusega.

2.   Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud organisatsioonid peavad vastama tehnilistele nõuetele ja haldusmenetlustele, mis on kehtestatud I, III ja IV lisas ning neid sertifitseerib loa artiklis 6 osutatud pädev asutus.

3.   Artikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud isikutele tuleb tervisetõend välja anda vastavalt III ja IV lisas sätestatud tehnilistele nõuetele ja haldusmenetlusele.

4.   Lennujuhid, kes töötavad lennuliiklusteenuseid osutavate selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate juures, kes pakuvad teenuseid aluslepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil ning kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht on väljaspool aluslepingu kohaldamisalaks olevat territooriumi, loetakse loa saanuks vastavalt lõikele 1, kui nad vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

| a) | neil on Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt kolmandas riigis välja antud lennujuhi luba; |
| --- | --- |

a)

neil on Chicago konventsiooni 1. lisa kohaselt kolmandas riigis välja antud lennujuhi luba;

| b) | nad on tõendanud artiklis 6 osutatud pädevale asutusele, et nad on saanud koolituse ja läbinud edukalt eksamid ja hindamised, mis vastavad I lisa ATCO-osa D-alajao jaotistes 1–4 kehtestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

nad on tõendanud artiklis 6 osutatud pädevale asutusele, et nad on saanud koolituse ja läbinud edukalt eksamid ja hindamised, mis vastavad I lisa ATCO-osa D-alajao jaotistes 1–4 kehtestatud nõuetele.

Esimeses lõigus osutatud lennujuhtidele antud ülesanded ja funktsioonid ei tohi ületada õigusi, mis on neile antud kolmandas riigis väljaantud loaga.

5.   Praktiliste oskuste instruktorid ja tasemetestijad, kes töötavad koolitusorganisatsioonides, mis paiknevad väljaspool liikmesriikide territooriumi, loetakse kvalifitseerituks vastavalt lõikele 1, kui nad vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

| a) | neil on kolmandas riigis vastavalt Chicago konventsiooni I lisale väljaantud lennujuhiluba, millel on pädevusmärge ja vastavalt vajadusele ka oskusmärge, mis on kooskõlas sellega, mida nad õpetavad või hindavad; |
| --- | --- |

a)

neil on kolmandas riigis vastavalt Chicago konventsiooni I lisale väljaantud lennujuhiluba, millel on pädevusmärge ja vastavalt vajadusele ka oskusmärge, mis on kooskõlas sellega, mida nad õpetavad või hindavad;

| b) | nad on tõendanud artiklis 6 osutatud pädevale asutusele, et nad on saanud koolituse ja läbinud edukalt eksamid ja hindamised, mis vastavad I lisa ATCO-osa D-alajao jaotises 5 kehtestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

nad on tõendanud artiklis 6 osutatud pädevale asutusele, et nad on saanud koolituse ja läbinud edukalt eksamid ja hindamised, mis vastavad I lisa ATCO-osa D-alajao jaotises 5 kehtestatud nõuetele.

Esimeses lõigus osutatud õigused määratletakse kolmandas riigis väljaantud loas ning need kehtivad üksnes väljaspool liikmesriikide territooriumi asuvates koolitusorganisatsioonides õpetamise ja hindamise korral.

Artikkel 3

Lennujuhtimisteenuste osutamine

1.   Lennujuhtimisteenuseid võivad osutada üksnes need lennujuhid, kellel on käesoleva määruse kohane kvalifikatsioon ja luba.

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõikele 3 tagavad liikmesriigid võimaluste piires, et kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud sõjaväelaste poolt üldsusele osutatavate või kättesaadavaks tehtud teenuste ohutuse tase on vähemalt võrdväärne sellega, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse Vb lisa olulistes nõuetes.

3.   Liikmesriigid võivad kohaldada käesolevat määrust üldsusele teenuseid osutavate sõjaväelaste suhtes.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ebatavaline olukord”– olukord, sh halvenenud olukord, millega lennujuht tavalises töös kokku ei puutu ja mille suhtes tal puuduvad vastavad kogemused ja automaatsed oskused;

2)   „nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (acceptable means of compliance (AMC))”– ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, milles kirjeldatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmise kontrollimise võimalusi;

3)   „lennujuhtimisteenus”– teenus, mille eesmärk on

| a) | kokkupõrgete vältimine






  — | õhusõidukite vahel ning |
| --- | --- | --- |

a)

kokkupõrgete vältimine

—

õhusõidukite vahel ning

| — | manööverdusalal olevate õhusõidukite ja takistuste vahel ning |
| --- | --- |

—

manööverdusalal olevate õhusõidukite ja takistuste vahel ning

| b) | lennuliikluse kiirendamine ja selle korrapärase kulgemise tagamine; |
| --- | --- |

b)

lennuliikluse kiirendamine ja selle korrapärase kulgemise tagamine;

4)   „lennujuhtimisüksus”– piirkondliku lennujuhtimiskeskuse, lähenemis- või lähilennujuhtimisüksuse üldnimetus;

5)   „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid”– olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud;

6)   „hindamine”– praktiliste oskuste hindamine, mille tulemus on loa ja/või oskusmärke väljaandmine, selle kehtivuse pikendamine ja/või taastamine, sh hinnatava isiku käitumise ja tema omandatud teadmiste praktilise rakendamise ja mõistmise tõendamine;

7)   „tasemetestija oskusmärge”– loale kantud ja selle osa moodustav volitus, mis näitab loa omaniku pädevust hinnata lennujuhiõpilase ja lennujuhi praktilisi oskusi;

8)   „kriitilisest intsidendist tulenev stress”– ootamatu sündmuse, õnnetuse, intsidendi või tõsise intsidendi tagajärjena isikul ilmnevad ebatavalised ja/või ekstreemsed emotsionaalsed, füüsilised ja/või käitumuslikud reaktsioonid;

9)   „hädaolukord”– viivitamatut tegutsemist nõudev keeruline ja ohtlik olukord;

10)   „eksam”– ametlik test, mille käigus hinnatakse isiku teadmisi;

11)   „juhendmaterjal (guidance material (GM))”– ameti välja töötatud mittesiduv materjal, mis aitab näitlikustada nõude või spetsifikatsiooni tähendust ning mida kasutatakse abivahendina määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade ning nõuete täitmise aktsepteeritavate meetodite tõlgendamisel;

12)   „ICAO asukohatähis”– neljatäheline kood, mis on koostatud vastavalt ICAO uusimas ajakohastatud käsiraamatus (DOC 7910) ettenähtud eeskirjadele ja määratud konkreetsele aeronavigatsioonilisele fikseeritud jaamale;

13)   „keeleoskusmärge”– loale kantud ja selle osa moodustav volitus, mis näitab loaomaniku keeleoskust;

14)   „luba”– dokument, mis on välja antud ja kinnitatud vastavalt käesolevale määrusele ja annab selle seaduslikule omanikule õiguse kasutada selles osutatud pädevus- ja oskusmärgete kohaseid õigusi;

15)   „töökohakoolitus”– üksusekoolituse etapp, mille jooksul praktiseeritakse pädeva töökohakoolituse juhendaja (OJTI) järelevalve all eelnevalt omandatud rutiinseid tööolukordi ja -oskusi tegelikkuses toimuva lennuliikluse olukorras;

16)   „töökohakoolituse juhendaja oskusmärge”– loale kantud ja selle osa moodustav volitus, mis näitab loaomaniku pädevust korraldada töökohakoolitust ja juhendada treeningseadmete kasutamist;

17)   „osaliste funktsioonidega treeningseade”– treeningseade, mille kaudu tagatakse konkreetsete ja valitud ülesannetega seonduv koolitus, ilma et õppur peaks harjutama täieliku tegevuskeskkonnaga seotud kõikide ülesannete täitmist;

18)   „tegevuseesmärk”– selge ja ühemõtteline kinnitus tegevuse kohta, mida eeldatakse koolitust läbivalt isikult, tegevuse toimumistingimused ja standardid, millele koolitust läbiv isik peab vastama;

19)   „ajutine võimetus”– ajutine olukord, mil loaomanik ei saa pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendite kehtivuse ajal oma loast tulenevaid õigusi kasutada;

20)   „psühhoaktiivne aine”– alkohol, opioidid, kannabinoidid, rahustid ja uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, välja arvatud kohv ja tubakas;

21)   „oskusmärge”– loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, sätestades asjakohase pädevusmärkega seotud eritingimused, õigused või piirangud;

22)   „kehtivuse taastamine”– haldustoiming, mis tehakse pärast pädevus- või oskusmärke või sertifikaadi kehtivusaja lõppu, et ettenähtud nõuete täitmise korral anda pädevus- või oskusmärkest või sertifikaadist tulenevad õigused uueks kindlaksmääratud ajavahemikuks;

23)   „kehtivuse pikendamine”– haldustoiming, mis tehakse pädevus- või oskusmärke või sertifikaadi kehtivusajal, et anda selle omanikule ettenähtud nõuete täitmise korral õigus jätkata pädevus- või oskusmärkest või sertifikaadist tulenevate õiguste kasutamist uuel kindlaksmääratud ajavahemikul;

24)   „sektor”– lennujuhtimispiirkonna ja/või lennuinfopiirkonna või ülemise piirkonna osa;

25)   „imitaator”– treeningseade, mis esitab reaalse töökeskkonna olulisi aspekte ja jäljendab käitustingimusi, mille raames saab koolitust läbiv isik vahetult harjutada tööülesandeid reaalajas;

26)   „treeningseade”– käitustingimusi imiteeriv mis tahes liiki seade, sh imitaator ja osaliste funktsioonidega treeningseade;

27)   „treeningseadme instruktori oskusmärge”– loale kantud ja selle osa moodustav volitus, mis näitab loaomaniku pädevust juhendada treeningseadme kasutamist;

28)   „koolituskursus”– struktureeritud raamistikus välja töötatud ja kindlas ajavahemikus korraldatav teoreetiline kursus ja/või praktiline koolitus;

29)   „koolitusorganisatsioon”– pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioon, kellel on õigus pakkuda ühte või mitut liiki koolitust;

30)   „üksuse oskusmärge”– loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates ICAO asukohatähist ja sektorit, sektorite rühma või positsiooni, kus loaomanik on pädev töötama;

31)   „kehtivuse kinnitamine”– pädevus- või oskusmärkega seonduva üksuse oskusmärke kursuse eduka lõpetamise järel toimuv protsess, mis võimaldab loaomanikul hakata kasutama vastavast pädevus- või oskusmärkest tulenevaid õigusi.

Artikkel 5

Pädev asutus

1.   Liikmesriigid nimetavad või asutavad ühe või mitu pädevat asutust, kellele antakse käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate isikute ja organisatsioonide sertifitseerimise ja järelevalve kohustused.

2.   Ühes funktsionaalses õhuruumiosas või piiriülese teenuse osutamise korral määratakse pädevad asutused asjaomaste liikmesriikide kokkuleppel.

3.   Kui liikmesriik nimetab või asutab rohkem kui ühe pädeva asutuse, tuleb iga pädeva asutuse pädevusvaldkonnad kohustuste ja geograafilise piirkonna osas vajaduse korral selgelt määratleda. Tõhusa järelevalve tagamiseks koordineerivad oma pädevusvaldkonna raames tegevust kõik selle määruse kohased isikud ja organisatsioonid.

4.   Pädev(ad) asutus(ed) peavad olema sõltumatud aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja koolitusorganisatsioonidest. Sellise sõltumatuse saavutamiseks hoitakse ühelt poolt pädevad asutused ning teiselt poolt aeronavigatsiooniteenuse osutajad ja koolitusorganisatsioonid vähemalt tegutsemistasandil piisavalt lahus. Pädevad asutused kasutavad oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt.

Esimest lõiku kohaldatakse ka ameti suhtes, kui see tegutseb pädeva asutusena vastavalt artikli 6 lõike 2 punktile b ja lõike 3 punkti a alapunktile ii.

5.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on piisav võimekus, et sertifitseerida ja teha järelevalvet, mida hõlmavad nende sertifitseerimis- ja järelevalvekavad, sealhulgas piisavad ressursid II lisa (ATCO.AR-osa) nõuete täitmiseks. Eelkõige kasutavad liikmesriigid hinnanguid, mis pädevad asutused on andnud II lisa punkti ATCO.AR.A.005 alapunkti a kohase võimekuse tõendamiseks.

6.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse kohase järelevalve ja sertifitseerimisega tegelevate pädevate asutuste töötajate puhul ei esineks otsest ega kaudset huvide konflikti, eriti seoses perekondlike suhete või finantshuvidega.

7.   Määruse (EL) nr 805/2011 kohaselt liikmesriigis nimetatud või asutatud pädevat asutust käsitatakse käesoleva määruse kohase pädeva asutusena, kui asjaomane liikmesriik ei ole määranud teisiti. Viimati nimetatud juhul teatavad liikmesriigid ametile käesoleva artikli kohaldamiseks nimetatud või asutatud pädevate asutuste nimed ja aadressid ning teavitavad kõigist nendega seotud edasistest muudatustest.

Artikkel 6

Pädev asutus I, III ja IV lisa tähenduses

1.   I lisa tähenduses on pädev asutus liikmesriigi nimetatud või asutatud asutus(ed), kellele isik esitab loa väljaandmise taotluse.

2.   III lisa tähenduses ja I lisa nõuete täitmise järelevalveks aeronavigatsiooniteenuse osutajate suhtes on pädev asutus

| a) | liikmesriigi poolt pädeva asutusena nimetatud või asutatud asutus, kelle eesmärk on teha järelevalvet taotleja põhitegevuskohas või registrijärgses asukohas, kui liikmesriikide või pädevate asutuste vahelistes kahe- või mitmepoolsetes kokkulepetes ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi poolt pädeva asutusena nimetatud või asutatud asutus, kelle eesmärk on teha järelevalvet taotleja põhitegevuskohas või registrijärgses asukohas, kui liikmesriikide või pädevate asutuste vahelistes kahe- või mitmepoolsetes kokkulepetes ei ole sätestatud teisiti;

| b) | amet, kui taotleja põhitegevuskoht või registrijärgne asukoht on väljaspool liikmesriikide territooriumi. |
| --- | --- |

b)

amet, kui taotleja põhitegevuskoht või registrijärgne asukoht on väljaspool liikmesriikide territooriumi.

3.   IV lisa tähenduses on pädev asutus

| a) | lennundusmeditsiinikeskuste korral:






  i) | selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusmeditsiinikeskuse peamine tegevuskoht; |
| --- | --- | --- |

a)

lennundusmeditsiinikeskuste korral:

i)

selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusmeditsiinikeskuse peamine tegevuskoht;

| ii) | amet, kui lennundusmeditsiinikeskus asub kolmandas riigis; |
| --- | --- |

ii)

amet, kui lennundusmeditsiinikeskus asub kolmandas riigis;

| b) | lennundusarstide korral:






  i) | selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusarsti peamine tegevuskoht; |
| --- | --- | --- |

b)

lennundusarstide korral:

i)

selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusarsti peamine tegevuskoht;

| ii) | kui lennundusarsti peamine tegevuskoht asub kolmandas riigis, siis liikmesriigi määratud amet, kellele taotlev lennundusarst esitab loa väljaandmise taotluse. |
| --- | --- |

ii)

kui lennundusarsti peamine tegevuskoht asub kolmandas riigis, siis liikmesriigi määratud amet, kellele taotlev lennundusarst esitab loa väljaandmise taotluse.

Artikkel 7

Üleminekusätted

1.   Direktiivist 2006/23/EÜ tulenevate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete ja määruse (EL) nr 805/2011 sätetega kooskõlas välja antud load, pädevus- või oskusmärked loetakse käesoleva määruse kohaselt välja antuks.

2.   Määruse (EL) nr 805/2011 artikli 31 lõikest 1 tulenevate siseriiklike normide kohaselt välja antud ookeanilennujuhtimise oskusmärkega protseduurilise piirkondliku lennujuhtimise pädevusmärge loetakse käesoleva määruse kohaselt välja antuks.

3.   Tervisetõendid ning koolitusorganisatsioonide, lennundusarstide ja lennundusmeditsiinikeskuste tunnistused ja sertifikaadid ning direktiivist 2006/23/EÜ tulenevate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete ja määruse (EL) nr 805/2011 alusel välja antud üksuse pädevuskavad ja koolitusplaanid loetakse käesoleva määruse kohaselt välja antuks.

Artikkel 8

Lubade, kohandatud õiguste, koolituskursuste ja üksuse pädevuskavade asendamine

1.   Liikmesriigid asendavad artikli 7 lõike 1 kohased lennujuhi load käesoleva määruse II lisa 1. liites kehtestatud vormile vastavate lubadega hiljemalt 31. detsembriks 2015 või 31. detsembriks 2016, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

2.   Liikmesriigid asendavad artikli 7 lõike 3 kohased lennujuhtide koolitusorganisatsioonide sertifikaadid käesoleva määruse II lisa 2. liites kehtestatud vormile vastavate sertifikaatidega hiljemalt 31. detsembriks 2015 või 31. detsembriks 2016, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

3.   Liikmesriigid asendavad artikli 7 lõike 3 kohased lennundusarsti tunnistuse ja lennundusmeditsiinikeskuse tunnistuse käesoleva määruse II lisa 3. ja 4. liites kehtestatud vormidele vastavate tunnistustega hiljemalt 31. detsembriks 2015 või 31. detsembriks 2016, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

4.   Vajaduse korral muudavad pädevad asutused määruse (EL) nr 805/2011 artikli 20 kohased algkoolituse eksamineerijate ja hindajate õigused ning määruse (EL) nr 805/2011 artikli 24 kohased pädeva asutuse heakskiidetud üksuse ja jätkukoolituse tasemetestijate õigused käesoleva määruse kohasteks tasemetestija oskusmärke õigusteks hiljemalt 31. detsembriks 2015 või 31. detsembriks 2016, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

5.   Vajaduse korral muudavad pädevad asutused imitaatori või treeningseadme riiklike instruktorite õigused käesoleva määruse kohasteks treeningseadme instruktorite oskusmärke õigusteks hiljemalt 31. detsembriks 2015 või 31. detsembriks 2016, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

6.   Aeronavigatsiooniteenuste osutajad kohandavad oma üksuse pädevuskavasid nii, et viia need käesoleva määruse nõuetega vastavusse hiljemalt 31. detsembriks 2015 või 31. detsembriks 2016, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

7.   Lennujuhtide koolitusorganisatsioonid kohandavad oma koolitusplaane nii, et viia need käesoleva määruse nõuetega vastavusse hiljemalt 31. detsembriks 2015 või 31. detsembriks 2016, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

8.   Komisjoni määruse (EL) nr 805/2011 kohaselt enne käesoleva määruse kohaldamist alustatud koolituskursuste lõpetamise tunnistusi aktsepteeritakse asjakohaste lubade, pädevus- ja oskusmärgete käesoleva määruse kohaseks väljaandmiseks, tingimusel et koolitus ja hindamine lõpeb hiljemalt 30. juuniks 2016 või 30. juuniks 2017, kui liikmesriik kasutab artikli 11 lõikega 2 ette nähtud erandit.

Artikkel 9

Rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 artikli 2 punkt 104 asendatakse järgmisega:

„104.   „psühhoaktiivne aine”– alkohol, opioidid, kannabinoidid, rahustid ja uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, välja arvatud kohv ja tubakas;”

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) nr 805/2011 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 11

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 30. juunist 2015.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada I–IV lisa kas tervikuna või osaliselt enne 31. detsembrit 2016.

Kui liikmesriik seda võimalust kasutab, teavitab ta komisjoni ja ametit sellest hiljemalt 1. juulil 2015. Kõnealuses teates tuleb kirjeldada erandi(te) ulatust ja rakendusprogrammi, mis sisaldab kavandatavaid meetmeid ja nende ajakava. Sel juhul kohaldatakse jätkuvalt määruse (EL) nr 805/2011 asjakohaseid sätteid.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/23/EÜ, 5. aprill 2006, ühenduse lennujuhi loa kohta (ELT L 114, 27.4.2006, lk 22).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 805/2011, 10. august 2011, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste teatavate tõendite kohta (ELT L 206, 11.8.2011, lk 21).

4

(5)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, 26. september 2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1).

5

---

SISUKORD

| I LISA – | ATCO-OSA – LENNUJUHTIDE LUBADE VÄLJAANDMISE NÕUDED | 18 |
| --- | --- | --- |

I LISA –

| A-ALAJAGU – | ÜLDNÕUDED | 18 |
| --- | --- | --- |

A-ALAJAGU –

| ATCO.A.001 | Reguleerimisala | 18 |
| --- | --- | --- |

ATCO.A.001

| ATCO.A.005 | Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise taotlemine | 18 |
| --- | --- | --- |

ATCO.A.005

| ATCO.A.010 | Lubade vahetamine | 18 |
| --- | --- | --- |

ATCO.A.010

| ATCO.A.015 | Lubadest tulenevate õiguste kasutamine ja ajutine võimetus | 18 |
| --- | --- | --- |

ATCO.A.015

| ATCO.A.020 | Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete kehtetuks tunnistamine ja peatamine | 19 |
| --- | --- | --- |

ATCO.A.020

| B-ALAJAGU – | LOAD NING PÄDEVUS- JA OSKUSMÄRKED | 19 |
| --- | --- | --- |

B-ALAJAGU –

| ATCO.B.001 | Lennujuhiõpilase luba | 19 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.001

| ATCO.B.005 | Lennujuhi luba | 19 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.005

| ATCO.B.010 | Lennujuhi pädevusmärked | 20 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.010

| ATCO.B.015 | Oskusmärked | 20 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.015

| ATCO.B.020 | Üksuse oskusmärked | 21 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.020

| ATCO.B.025 | Üksuse pädevuskava | 22 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.025

| ATCO.B.030 | Keeleoskusmärge | 23 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.030

| ATCO.B.035 | Keeleoskusmärke kehtivus | 23 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.035

| ATCO.B.040 | Keeleoskuse hindamine | 24 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.040

| ATCO.B.045 | Keeleõpe | 24 |
| --- | --- | --- |

ATCO.B.045

| C-ALAJAGU – | VÄLJAÕPPEJUHENDAJATELE JA TASEMETESTIJATELE ESITATAVAD NÕUDED | 24 |
| --- | --- | --- |

C-ALAJAGU –

| 1. JAOTIS – | VÄLJAÕPPEJUHENDAJAD | 24 |
| --- | --- | --- |

1. JAOTIS –

| ATCO.C.001 | Teooriaõpetajad | 24 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.001

| ATCO.C.005 | Praktiliste oskuste instruktorid | 25 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.005

| ATCO.C.010 | Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) õigused | 25 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.010

| ATCO.C.015 | Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke taotlemine | 25 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.015

| ATCO.C.020 | Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivus | 25 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.020

| ATCO.C.025 | Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutine oskusmärge | 25 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.025

| ATCO.C.030 | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärge | 26 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.030

| ATCO.C.035 | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke taotlemine | 26 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.035

| ATCO.C.040 | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivus | 26 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.040

| 2. JAOTIS – | TASEMETESTIJAD | 27 |
| --- | --- | --- |

2. JAOTIS –

| ATCO.C.045 | Tasemetestija õigused | 27 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.045

| ATCO.C.050 | Seaduslikud huvid | 27 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.050

| ATCO.C.055 | Tasemetestija oskusmärke taotlemine | 27 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.055

| ATCO.C.060 | Tasemetestija oskusmärke kehtivus | 28 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.060

| ATCO.C.065 | Tasemetestija ajutine luba | 28 |
| --- | --- | --- |

ATCO.C.065

| D-ALAJAGU – | LENNUJUHI KOOLITUS | 28 |
| --- | --- | --- |

D-ALAJAGU –

| 1. JAOTIS – | ÜLDNÕUDED | 28 |
| --- | --- | --- |

1. JAOTIS –

| ATCO.D.001 | Lennujuhi koolituse eesmärgid | 28 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.001

| ATCO.D.005 | Lennujuhi koolituse liigid | 28 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.005

| 2. JAOTIS – | ALGKOOLITUSE NÕUDED | 29 |
| --- | --- | --- |

2. JAOTIS –

| ATCO.D.010 | Algkoolituse sisu | 29 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.010

| ATCO.D.015 | Algkoolituse kava | 30 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.015

| ATCO.D.020 | Baas- ja pädevuskoolituse kursused | 30 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.020

| ATCO.D.025 | Baaskoolituse eksamid ja hindamised | 31 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.025

| ATCO.D.030 | Baaskoolituse tegevuseesmärgid | 31 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.030

| ATCO.D.035 | Pädevuskoolituse eksamid ja hindamised | 31 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.035

| ATCO.D.040 | Pädevuskoolituse tegevuseesmärgid | 32 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.040

| 3. JAOTIS – | ÜKSUSEKOOLITUSE NÕUDED | 32 |
| --- | --- | --- |

3. JAOTIS –

| ATCO.D.045 | Üksusekoolituse sisu | 32 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.045

| ATCO.D.050 | Üksusekoolituse eeltingimused | 33 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.050

| ATCO.D.055 | Üksuse koolituskava | 33 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.055

| ATCO.D.060 | Üksuse oskusmärke kursus | 34 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.060

| ATCO.D.065 | Teoreetiliste teadmiste ja mõistmise tõendamine | 34 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.065

| ATCO.D.070 | Üksuse oskusmärke kursuste ajal toimuvad hindamised | 34 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.070

| 4. JAOTIS – | JÄTKUKOOLITUSE NÕUDED | 34 |
| --- | --- | --- |

4. JAOTIS –

| ATCO.D.075 | Jätkukoolitus | 34 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.075

| ATCO.D.080 | Täienduskoolitus | 34 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.080

| ATCO.D.085 | Ümberõpe | 35 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.085

| 5. JAOTIS – | VÄLJAÕPPEJUHENDAJATE JA TASEMETESTIJATE KOOLITUS | 35 |
| --- | --- | --- |

5. JAOTIS –

| ATCO.D.090 | Praktiliste oskuste instruktorite koolitus | 35 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.090

| ATCO.D.095 | Tasemetestijate koolitus | 35 |
| --- | --- | --- |

ATCO.D.095

| I lisa 1. LIIDE – | KEELEOSKUSTASEMETE SKAALA – KEELEOSKUSNÕUDED | 36 |
| --- | --- | --- |

I lisa 1. LIIDE –

| I lisa 2. LIIDE – | BAASKOOLITUS | 39 |
| --- | --- | --- |

I lisa 2. LIIDE –

| 1. õppeaine: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE | 39 |
| --- | --- | --- |

1. õppeaine:

| 2. õppeaine: | LENNUNDUSÕIGUS | 39 |
| --- | --- | --- |

2. õppeaine:

| 3. õppeaine: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE | 40 |
| --- | --- | --- |

3. õppeaine:

| 4. õppeaine: | METEOROLOOGIA | 41 |
| --- | --- | --- |

4. õppeaine:

| 5. õppeaine: | NAVIGATSIOON | 42 |
| --- | --- | --- |

5. õppeaine:

| 6. õppeaine: | ÕHUSÕIDUKID | 43 |
| --- | --- | --- |

6. õppeaine:

| 7. õppeaine: | INIMTEGURID | 44 |
| --- | --- | --- |

7. õppeaine:

| 8. õppeaine: | SEADMED JA SÜSTEEMID | 45 |
| --- | --- | --- |

8. õppeaine:

| 9. õppeaine: | KUTSEKESKKOND | 46 |
| --- | --- | --- |

9. õppeaine:

| I lisa 3. LIIDE – | LENNUJUHTIMINE VISUAALLENNUVÄLJAL (ADV) | 47 |
| --- | --- | --- |

I lisa 3. LIIDE –

| 1. õppeaine: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE | 47 |
| --- | --- | --- |

1. õppeaine:

| 2. õppeaine: | LENNUNDUSÕIGUS | 47 |
| --- | --- | --- |

2. õppeaine:

| 3. õppeaine: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE | 48 |
| --- | --- | --- |

3. õppeaine:

| 4. õppeaine: | METEOROLOOGIA | 49 |
| --- | --- | --- |

4. õppeaine:

| 5. õppeaine: | NAVIGATSIOON | 49 |
| --- | --- | --- |

5. õppeaine:

| 6. õppeaine: | ÕHUSÕIDUKID | 49 |
| --- | --- | --- |

6. õppeaine:

| 7. õppeaine: | INIMTEGURID | 50 |
| --- | --- | --- |

7. õppeaine:

| 8. õppeaine: | SEADMED JA SÜSTEEMID | 51 |
| --- | --- | --- |

8. õppeaine:

| 9. õppeaine: | KUTSEKESKKOND | 51 |
| --- | --- | --- |

9. õppeaine:

| 10. õppeaine: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD | 51 |
| --- | --- | --- |

10. õppeaine:

| 11. õppeaine: | LENNUVÄLJAD | 52 |
| --- | --- | --- |

11. õppeaine:

| I lisa 4. LIIDE – | LÄHILENNUJUHTIMINE INSTRUMENTAALLENNUVÄLJAL (ADI) (TWR) | 53 |
| --- | --- | --- |

I lisa 4. LIIDE –

| 1. õppeaine: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE | 53 |
| --- | --- | --- |

1. õppeaine:

| 2. õppeaine: | LENNUNDUSÕIGUS | 53 |
| --- | --- | --- |

2. õppeaine:

| 3. õppeaine: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE | 54 |
| --- | --- | --- |

3. õppeaine:

| 4. õppeaine: | METEOROLOOGIA | 55 |
| --- | --- | --- |

4. õppeaine:

| 5. õppeaine: | NAVIGATSIOON | 55 |
| --- | --- | --- |

5. õppeaine:

| 6. õppeaine: | ÕHUSÕIDUKID | 56 |
| --- | --- | --- |

6. õppeaine:

| 7. õppeaine: | INIMTEGURID | 56 |
| --- | --- | --- |

7. õppeaine:

| 8. õppeaine: | SEADMED JA SÜSTEEMID | 57 |
| --- | --- | --- |

8. õppeaine:

| 9. õppeaine: | KUTSEKESKKOND | 57 |
| --- | --- | --- |

9. õppeaine:

| 10. õppeaine: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD | 58 |
| --- | --- | --- |

10. õppeaine:

| 11. õppeaine: | LENNUVÄLJAD | 58 |
| --- | --- | --- |

11. õppeaine:

| I lisa 5. LIIDE – | PROTSEDUURILINE LÄHENEMISLENNUJUHTIMINE (APP) | 59 |
| --- | --- | --- |

I lisa 5. LIIDE –

| 1. õppeaine: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE | 59 |
| --- | --- | --- |

1. õppeaine:

| 2. õppeaine: | LENNUNDUSÕIGUS | 59 |
| --- | --- | --- |

2. õppeaine:

| 3. õppeaine: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE | 60 |
| --- | --- | --- |

3. õppeaine:

| 4. õppeaine: | METEOROLOOGIA | 61 |
| --- | --- | --- |

4. õppeaine:

| 5. õppeaine: | NAVIGATSIOON | 61 |
| --- | --- | --- |

5. õppeaine:

| 6. õppeaine: | ÕHUSÕIDUKID | 61 |
| --- | --- | --- |

6. õppeaine:

| 7. õppeaine: | INIMTEGURID | 62 |
| --- | --- | --- |

7. õppeaine:

| 8. õppeaine: | SEADMED JA SÜSTEEMID | 63 |
| --- | --- | --- |

8. õppeaine:

| 9. õppeaine: | KUTSEKESKKOND | 63 |
| --- | --- | --- |

9. õppeaine:

| 10. õppeaine: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD | 63 |
| --- | --- | --- |

10. õppeaine:

| 11. õppeaine: | LENNUVÄLJAD | 64 |
| --- | --- | --- |

11. õppeaine:

| I lisa 6. LIIDE – | PROTSEDUURILINE PIIRKONDLIK LENNUJUHTIMINE (ACP) | 65 |
| --- | --- | --- |

I lisa 6. LIIDE –

| 1. õppeaine: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE | 65 |
| --- | --- | --- |

1. õppeaine:

| 2. õppeaine: | LENNUNDUSÕIGUS | 65 |
| --- | --- | --- |

2. õppeaine:

| 3. õppeaine: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE | 66 |
| --- | --- | --- |

3. õppeaine:

| 4. õppeaine: | METEOROLOOGIA | 67 |
| --- | --- | --- |

4. õppeaine:

| 5. õppeaine: | NAVIGATSIOON | 67 |
| --- | --- | --- |

5. õppeaine:

| 6. õppeaine: | ÕHUSÕIDUKID | 67 |
| --- | --- | --- |

6. õppeaine:

| 7. õppeaine: | INIMTEGURID | 68 |
| --- | --- | --- |

7. õppeaine:

| 8. õppeaine: | SEADMED JA SÜSTEEMID | 68 |
| --- | --- | --- |

8. õppeaine:

| 9. õppeaine: | KUTSEKESKKOND | 69 |
| --- | --- | --- |

9. õppeaine:

| 10. õppeaine: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD | 69 |
| --- | --- | --- |

10. õppeaine:

| I lisa 7. LIIDE – | SEIREGA LÄHENEMISLENNUJUHTIMINE (APS) | 70 |
| --- | --- | --- |

I lisa 7. LIIDE –

| 1. õppeaine: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE | 70 |
| --- | --- | --- |

1. õppeaine:

| 2. õppeaine: | LENNUNDUSÕIGUS | 70 |
| --- | --- | --- |

2. õppeaine:

| 3. õppeaine: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE | 71 |
| --- | --- | --- |

3. õppeaine:

| 4. õppeaine: | METEOROLOOGIA | 72 |
| --- | --- | --- |

4. õppeaine:

| 5. õppeaine: | NAVIGATSIOON | 72 |
| --- | --- | --- |

5. õppeaine:

| 6. õppeaine: | ÕHUSÕIDUKID | 73 |
| --- | --- | --- |

6. õppeaine:

| 7. õppeaine: | INIMTEGURID | 73 |
| --- | --- | --- |

7. õppeaine:

| 8. õppeaine: | SEADMED JA SÜSTEEMID | 74 |
| --- | --- | --- |

8. õppeaine:

| 9. õppeaine: | KUTSEKESKKOND | 74 |
| --- | --- | --- |

9. õppeaine:

| 10. õppeaine: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD | 75 |
| --- | --- | --- |

10. õppeaine:

| 11. õppeaine: | LENNUVÄLJAD | 75 |
| --- | --- | --- |

11. õppeaine:

| I lisa 8. LIIDE – | SEIREGA PIIRKONDLIK LENNUJUHTIMINE (ACS) | 76 |
| --- | --- | --- |

I lisa 8. LIIDE –

| 1. õppeaine: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE | 76 |
| --- | --- | --- |

1. õppeaine:

| 2. õppeaine: | LENNUNDUSÕIGUS | 76 |
| --- | --- | --- |

2. õppeaine:

| 3. õppeaine: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE | 77 |
| --- | --- | --- |

3. õppeaine:

| 4. õppeaine: | METEOROLOOGIA | 78 |
| --- | --- | --- |

4. õppeaine:

| 5. õppeaine: | NAVIGATSIOON | 78 |
| --- | --- | --- |

5. õppeaine:

| 6. õppeaine: | ÕHUSÕIDUKID | 79 |
| --- | --- | --- |

6. õppeaine:

| 7. õppeaine: | INIMTEGURID | 79 |
| --- | --- | --- |

7. õppeaine:

| 8. õppeaine: | SEADMED JA SÜSTEEMID | 80 |
| --- | --- | --- |

8. õppeaine:

| 9. õppeaine: | KUTSEKESKKOND | 80 |
| --- | --- | --- |

9. õppeaine:

| 10. õppeaine: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD | 81 |
| --- | --- | --- |

10. õppeaine:

| II LISA – | ATCO.AR-OSA – PÄDEVATELE ASUTUSTELE ESITATAVAD NÕUDED | 82 |
| --- | --- | --- |

II LISA –

| A-ALAJAGU – | ÜLDNÕUDED | 82 |
| --- | --- | --- |

A-ALAJAGU –

| ATCO.AR.A.001 | Reguleerimisala | 82 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.A.001

| ATCO.AR.A.005 | Töötajad | 82 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.A.005

| ATCO.AR.A.010 | Pädevate asutuste ülesanded | 82 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.A.010

| ATCO.AR.A.015 | Nõuete täitmise meetodid | 83 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.A.015

| ATCO.AR.A.020 | Ameti teavitamine | 83 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.A.020

| ATCO.AR.A.025 | Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile | 84 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.A.025

| B-ALAJAGU – | JUHTIMINE | 84 |
| --- | --- | --- |

B-ALAJAGU –

| ATCO.AR.B.001 | Juhtimissüsteem | 84 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.B.001

| ATCO.AR.B.005 | Ülesannete andmine kvalifitseeritud üksustele | 85 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.B.005

| ATCO.AR.B.010 | Juhtimissüsteemi muudatused | 85 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.B.010

| ATCO.AR.B.015 | Andmete säilitamine | 85 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.B.015

| C-ALAJAGU – | JÄRELEVALVE JA JÕUSTAMINE | 86 |
| --- | --- | --- |

C-ALAJAGU –

| ATCO.AR.C.001 | Järelevalve | 86 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.C.001

| ATCO.AR.C.005 | Järelevalveprogramm | 86 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.C.005

| ATCO.AR.C.010 | Töötajate puudused ja täitemeetmed | 87 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.C.010

| D-ALAJAGU – | LUBADE NING PÄDEVUS- JA OSKUSMÄRGETE VÄLJAANDMINE, PIKENDAMINE, TAASTAMINE JA PEATAMINE NING NENDE KEHTETUKS TUNNISTAMINE | 87 |
| --- | --- | --- |

D-ALAJAGU –

| ATCO.AR.D.001 | Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise, pikendamise ja taastamise menetlus | 87 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.D.001

| ATCO.AR.D.005 | Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete kehtetuks tunnistamine ja peatamine | 88 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.D.005

| E-ALAJAGU – | LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDE SERTIFITSEERIMISE KORD JA KOOLITUSKURSUSTE HEAKSKIITMINE | 88 |
| --- | --- | --- |

E-ALAJAGU –

| ATCO.AR.E.001 | Taotlemis- ja sertifitseerimismenetlus koolitusorganisatsioonide puhul | 88 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.E.001

| ATCO.AR.E.005 | Koolituskursuste ja -plaanide heakskiitmine | 89 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.E.005

| ATCO.AR.E.010 | Koolitusorganisatsioonide muudatused | 89 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.E.010

| ATCO.AR.E.015 | Puudused ja parandusmeetmed | 89 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.E.015

| F-ALAJAGU – | LENNUNDUSMEDITSIINILISTELE TÕENDITELE ESITATAVAD NÕUDED | 90 |
| --- | --- | --- |

F-ALAJAGU –

| 1. JAOTIS – | ÜLDNÕUDED | 90 |
| --- | --- | --- |

1. JAOTIS –

| ATCO.AR.F.001 | Lennundusmeditsiinikeskused ja lennundusmeditsiinilised tõendid | 90 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.F.001

| 2. JAOTIS – | DOKUMENDID | 91 |
| --- | --- | --- |

2. JAOTIS –

| ATCO.AR.F.005 | Tervisetõend | 91 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.F.005

| ATCO.AR.F.010 | Lennundusarsti tunnistus | 91 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.F.010

| ATCO.AR.F.015 | Lennundusmeditsiinikeskuse sertifikaat | 91 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.F.015

| ATCO.AR.F.020 | Lennundusmeditsiinivormid | 91 |
| --- | --- | --- |

ATCO.AR.F.020

| II lisa 1. LIIDE – | Loavorm – LENNUJUHI LUBA | 92 |
| --- | --- | --- |

II lisa 1. LIIDE –

| II lisa 2. LIIDE – | LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDE SERTIFIKAAT | 98 |
| --- | --- | --- |

II lisa 2. LIIDE –

| II lisa 3. LIIDE – | LENNUNDUSARSTI TUNNISTUS | 100 |
| --- | --- | --- |

II lisa 3. LIIDE –

| II lisa 4. LIIDE – | LENNUNDUSMEDITSIINIKESKUSE SERTIFIKAAT | 102 |
| --- | --- | --- |

II lisa 4. LIIDE –

| III LISA – | ATCO.OR-OSA – LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDELE JA LENNUNDUSMEDITSIINIKESKUSTELE ESITATAVAD NÕUDED | 103 |
| --- | --- | --- |

III LISA –

| A-ALAJAGU – | ÜLDNÕUDED | 103 |
| --- | --- | --- |

A-ALAJAGU –

| ATCO.OR.A.001 | Reguleerimisala | 103 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.A.001

| B-ALAJAGU – | LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDELE ESITATAVAD NÕUDED | 103 |
| --- | --- | --- |

B-ALAJAGU –

| ATCO.OR.B.001 | Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlemine | 103 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.001

| ATCO.OR.B.005 | Nõuete täitmise meetodid | 103 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.005

| ATCO.OR.B.010 | Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi tunnustamise ja õiguste tingimused | 104 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.010

| ATCO.OR.B.015 | Koolitusorganisatsioonide muudatused | 104 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.015

| ATCO.OR.B.020 | Kehtivuse jätkuvus | 104 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.020

| ATCO.OR.B.025 | Juurdepääs koolitusorganisatsioonide ruumidele ja andmetele | 104 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.025

| ATCO.OR.B.030 | Puudused | 104 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.030

| ATCO.OR.B.035 | Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile | 105 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.035

| ATCO.OR.B.040 | Juhtumitest teatamine | 105 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.B.040

| C-ALAJAGU – | LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDE JUHTIMINE | 105 |
| --- | --- | --- |

C-ALAJAGU –

| ATCO.OR.C.001 | Koolitusorganisatsioonide juhtimissüsteem | 105 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.C.001

| ATCO.OR.C.005 | Allhanketoimingud | 105 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.C.005

| ATCO.OR.C.010 | Töötajatele esitatavad nõuded | 106 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.C.010

| ATCO.OR.C.015 | Ruumid ja seadmed | 106 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.C.015

| ATCO.OR.C.020 | Andmete säilitamine | 106 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.C.020

| ATCO.OR.C.025 | Rahastamine ja kindlustus | 106 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.C.025

| D-ALAJAGU – | KOOLITUSKURSUSTELE JA KOOLITUSPLAANIDELE ESITATAVAD NÕUDED | 107 |
| --- | --- | --- |

D-ALAJAGU –

| ATCO.OR.D.001 | Koolituskursustele ja koolitusplaanidele esitatavad nõuded | 107 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.D.001

| ATCO.OR.D.005 | Eksamite ja hindamiste tulemused ja tunnistused | 107 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.D.005

| E-ALAJAGU – | LENNUNDUSMEDITSIINIKESKUSTELE ESITATAVAD NÕUDED | 107 |
| --- | --- | --- |

E-ALAJAGU –

| ATCO.OR.E.001 | Lennundusmeditsiinikeskused | 107 |
| --- | --- | --- |

ATCO.OR.E.001

| IV LISA – | ATCO.MED-OSA – LENNUJUHTIDE TERVISENÕUDED | 108 |
| --- | --- | --- |

IV LISA –

| A-ALAJAGU – | ÜLDNÕUDED | 108 |
| --- | --- | --- |

A-ALAJAGU –

| 1. JAOTIS – | ÜLDNÕUDED | 108 |
| --- | --- | --- |

1. JAOTIS –

| ATCO.MED.A.001 | Pädev asutus | 108 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.001

| ATCO.MED.A.005 | Reguleerimisala | 108 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.005

| ATCO.MED.A.010 | Mõisted | 108 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.010

| ATCO.MED.A.015 | Arstisaladus | 109 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.015

| ATCO.MED.A.020 | Terviseseisundi halvenemine | 109 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.020

| ATCO.MED.A.025 | Lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) ja lennundusarstide (AME) kohustused | 109 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.025

| 2. JAOTIS – | TERVISETÕENDITELE ESITATAVAD NÕUDED | 110 |
| --- | --- | --- |

2. JAOTIS –

| ATCO.MED.A.030 | Tervisetõendid | 110 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.030

| ATCO.MED.A.035 | Tervisetõendi taotlemine | 110 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.035

| ATCO.MED.A.040 | Tervisetõendite väljaandmine, pikendamine ja taastamine | 110 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.040

| ATCO.MED.A.045 | Tervisetõendite kehtivus, pikendamine ja taastamine | 111 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.045

| ATCO.MED.A.046 | Tervisetõendi kehtivuse peatamine või kehtetuks tunnistamine | 111 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.046

| ATCO.MED.A.050 | Edasisaatmine | 112 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.A.050

| B-ALAJAGU – | LENNUJUHTIDE TERVISETÕENDITELE ESITATAVAD NÕUDED | 112 |
| --- | --- | --- |

B-ALAJAGU –

| 1. JAOTIS – | ÜLDNÕUDED | 112 |
| --- | --- | --- |

1. JAOTIS –

| ATCO.MED.B.001 | Tervisetõendite suhtes kohaldatavad piirangud | 112 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.001

| 2. JAOTIS – | 3. KLASSI TERVISETÕENDITE TERVISENÕUDED | 112 |
| --- | --- | --- |

2. JAOTIS –

| ATCO.MED.B.005 | Üldist | 112 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.005

| ATCO.MED.B.010 | Südame-veresoonkond | 113 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.010

| ATCO.MED.B.015 | Hingamiselundid | 115 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.015

| ATCO.MED.B.020 | Seedeelundid | 116 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.020

| ATCO.MED.B.025 | Ainevahetussüsteem ja sisesekretsioonisüsteem | 116 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.025

| ATCO.MED.B.030 | Hematoloogia | 116 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.030

| ATCO.MED.B.035 | Eritus- ja suguelundid | 117 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.035

| ATCO.MED.B.040 | Nakkushaigused | 117 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.040

| ATCO.MED.B.045 | Rasedus ja günekoloogia | 117 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.045

| ATCO.MED.B.050 | Luu-lihaskond | 117 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.050

| ATCO.MED.B.055 | Psühhiaatria | 118 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.055

| ATCO.MED.B.060 | Psühholoogia | 118 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.060

| ATCO.MED.B.065 | Neuroloogia | 118 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.065

| ATCO.MED.B.070 | Silmad ja nägemine | 119 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.070

| ATCO.MED.B.075 | Värvusnägemine | 120 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.075

| ATCO.MED.B.080 | Kõrva-, nina- ja kurguhaigused | 120 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.080

| ATCO.MED.B.085 | Nahahaigused | 120 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.085

| ATCO.MED.B.090 | Onkoloogia | 121 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.B.090

| C-ALAJAGU – | LENNUNDUSARSTID (AMEd) | 121 |
| --- | --- | --- |

C-ALAJAGU –

| ATCO.MED.C.001 | Õigused | 121 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.C.001

| ATCO.MED.C.005 | Taotlus | 121 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.C.005

| ATCO.MED.C.010 | Lennundusarsti tunnistuse väljaandmise nõuded | 121 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.C.010

| ATCO.MED.C.015 | Lennundusmeditsiini õppekursused | 122 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.C.015

| ATCO.MED.C.020 | Lennundusarsti tunnistust mõjutavad muudatused | 122 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.C.020

| ATCO.MED.C.025 | Lennundusarsti tunnistuse kehtivus | 122 |
| --- | --- | --- |

ATCO.MED.C.025

---

I LISA

ATCO-OSA

LENNUJUHTIDE LUBADE VÄLJAANDMISE NÕUDED

A-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

ATCO.A.001   Reguleerimisala

Käesoleva lisa selles osas kehtestatakse lennujuhtide ja lennujuhiõpilaste lubade ning nendega seotud pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise, peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning nende kehtivuse ja kasutamise tingimused.

ATCO.A.005   Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise taotlemine

| (a) | Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise taotlus esitatakse pädevale asutusele vastavalt pädeva asutuse kehtestatud korrale. |
| --- | --- |

(a)

Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise taotlus esitatakse pädevale asutusele vastavalt pädeva asutuse kehtestatud korrale.

| (b) | Täiendavate pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise, oskusmärgete pikendamise või taastamise ning lubade uuesti väljaandmise taotlused esitatakse loa välja andnud pädevale asutusele. |
| --- | --- |

(b)

Täiendavate pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise, oskusmärgete pikendamise või taastamise ning lubade uuesti väljaandmise taotlused esitatakse loa välja andnud pädevale asutusele.

| (c) | Luba jääb selle isiku valdusse, kellele see välja anti, v.a juhul, kui pädev asutus tunnistab selle kehtetuks. Loa omanik allkirjastab loa. |
| --- | --- |

(c)

Luba jääb selle isiku valdusse, kellele see välja anti, v.a juhul, kui pädev asutus tunnistab selle kehtetuks. Loa omanik allkirjastab loa.

| (d) | Loal esitatakse tagatavate õigustega seotud kogu asjakohane teave ja see peab vastama II lisa 1. liitele. |
| --- | --- |

(d)

Loal esitatakse tagatavate õigustega seotud kogu asjakohane teave ja see peab vastama II lisa 1. liitele.

ATCO.A.010   Lubade vahetamine

| (a) | Kui loa omanik kavatseb kasutada loast tulenevaid õigusi liikmesriigis, mille pädev asutus ei ole loa välja andnud asutus, esitab loa omanik vastava asutuse korra kohaselt taotluse, et tema luba vahetataks välja selle liikmesriigi pädeva asutuse välja antud loaga, kus hakatakse õigusi kasutama, välja arvatud juhul, kui liikmesriikidevahelistes kokkulepete nähakse ette teisiti. Sel otstarbel peavad asjaomased asutused jagama kogu asjakohast teavet, mis on vajalik loa vahetamiseks punkti ATCO.AR.B.001 alapunktis c ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

(a)

Kui loa omanik kavatseb kasutada loast tulenevaid õigusi liikmesriigis, mille pädev asutus ei ole loa välja andnud asutus, esitab loa omanik vastava asutuse korra kohaselt taotluse, et tema luba vahetataks välja selle liikmesriigi pädeva asutuse välja antud loaga, kus hakatakse õigusi kasutama, välja arvatud juhul, kui liikmesriikidevahelistes kokkulepete nähakse ette teisiti. Sel otstarbel peavad asjaomased asutused jagama kogu asjakohast teavet, mis on vajalik loa vahetamiseks punkti ATCO.AR.B.001 alapunktis c ettenähtud viisil.

| (b) | Loa vahetamiseks ja loast tulenevate õiguste kasutamiseks muus liikmesriigis kui loa väljaandnud liikmesriik peab loa omanik täitma punktis ATCO.B.030 osutatud keeleoskusnõudeid, mis on kehtestatud asjakohases liikmesriigis. |
| --- | --- |

(b)

Loa vahetamiseks ja loast tulenevate õiguste kasutamiseks muus liikmesriigis kui loa väljaandnud liikmesriik peab loa omanik täitma punktis ATCO.B.030 osutatud keeleoskusnõudeid, mis on kehtestatud asjakohases liikmesriigis.

| (c) | Uus luba sisaldab pädevus- ja oskusmärkeid, lubade oskusmärkeid ja kõiki kehtivaid üksuse oskusmärkeid, sh nende esimese väljaandmise kuupäeva ja kehtivusaega (kui kohaldatakse). |
| --- | --- |

(c)

Uus luba sisaldab pädevus- ja oskusmärkeid, lubade oskusmärkeid ja kõiki kehtivaid üksuse oskusmärkeid, sh nende esimese väljaandmise kuupäeva ja kehtivusaega (kui kohaldatakse).

| (d) | Pärast uue loa saamist esitab loa omanik koos oma lennujuhi loaga punktis ATCO.A.005 osutatud taotluse, et saada uued pädevus- ja oskusmärked, lubade oskusmärked või üksuse oskusmärked. |
| --- | --- |

(d)

Pärast uue loa saamist esitab loa omanik koos oma lennujuhi loaga punktis ATCO.A.005 osutatud taotluse, et saada uued pädevus- ja oskusmärked, lubade oskusmärked või üksuse oskusmärked.

| (e) | Pärast vahetamist tagastatakse varem kehtinud luba selle välja andnud asutusele. |
| --- | --- |

(e)

Pärast vahetamist tagastatakse varem kehtinud luba selle välja andnud asutusele.

ATCO.A.015   Lubadest tulenevate õiguste kasutamine ja ajutine võimetus

| (a) | Loaga antud õiguste kasutamine sõltub pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendi kehtivusest. |
| --- | --- |

(a)

Loaga antud õiguste kasutamine sõltub pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendi kehtivusest.

| (b) | Loa omanikud ei kasuta loast tulenevaid õigusi, kui nad kahtlevad loast tulenevate õiguste ohutu kasutamise võimalikkuses, ja teatavad asjakohasele aeronavigatsiooniteenuse osutajale viivitamata loast tulenevate õiguste kasutamise ajutisest võimetusest. |
| --- | --- |

(b)

Loa omanikud ei kasuta loast tulenevaid õigusi, kui nad kahtlevad loast tulenevate õiguste ohutu kasutamise võimalikkuses, ja teatavad asjakohasele aeronavigatsiooniteenuse osutajale viivitamata loast tulenevate õiguste kasutamise ajutisest võimetusest.

| (c) | Kui aeronavigatsiooniteenuse osutajad kahtlevad loaomaniku loast tulenevate õiguste ohutu kasutamise võimekuses, võivad nad välja kuulutada loaomaniku ajutise võimetuse. |
| --- | --- |

(c)

Kui aeronavigatsiooniteenuse osutajad kahtlevad loaomaniku loast tulenevate õiguste ohutu kasutamise võimekuses, võivad nad välja kuulutada loaomaniku ajutise võimetuse.

| (d) | Aeronavigatsiooniteenuse osutajad töötavad välja objektiivse, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse, et võimaldada loaomanikel vastavalt alapunktile b teatada oma õiguste kasutamise ajutisest võimetusest, kuulutada välja loaomanike ajutine võimetus vastavalt punktile c, hallata ajutise võimetuse juhtumite tegevuslikku mõju ja teavitada pädevat asutust nimetatud menetluses sätestatud korras. |
| --- | --- |

(d)

Aeronavigatsiooniteenuse osutajad töötavad välja objektiivse, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse, et võimaldada loaomanikel vastavalt alapunktile b teatada oma õiguste kasutamise ajutisest võimetusest, kuulutada välja loaomanike ajutine võimetus vastavalt punktile c, hallata ajutise võimetuse juhtumite tegevuslikku mõju ja teavitada pädevat asutust nimetatud menetluses sätestatud korras.

| (e) | Alapunktis d osutatud menetlus lisatakse punkti ATCO.B.025 alapunkti a alapunkti 13 kohaselt üksuse pädevuskavale. |
| --- | --- |

(e)

Alapunktis d osutatud menetlus lisatakse punkti ATCO.B.025 alapunkti a alapunkti 13 kohaselt üksuse pädevuskavale.

ATCO.A.020   Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete kehtetuks tunnistamine ja peatamine

| (a) | Pädev asutus võib load ning pädevus- ja oskusmärked punkti ATCO.AR.D.005 kohaselt peatada või kehtetuks tunnistada, kui loaomanik ei vasta käesoleva osa nõuetele. |
| --- | --- |

(a)

Pädev asutus võib load ning pädevus- ja oskusmärked punkti ATCO.AR.D.005 kohaselt peatada või kehtetuks tunnistada, kui loaomanik ei vasta käesoleva osa nõuetele.

| (b) | Kui loaomaniku luba tunnistatakse kehtetuks, tagastab ta selle viivitamata pädevale asutusele tolle kehtestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

(b)

Kui loaomaniku luba tunnistatakse kehtetuks, tagastab ta selle viivitamata pädevale asutusele tolle kehtestatud korra kohaselt.

| (c) | Lennujuhi loa väljaandmisega tunnistatakse lennujuhiõpilase luba kehtetuks ja see tagastatakse pädevale asutusele, kes lennujuhi loa välja andis. |
| --- | --- |

(c)

Lennujuhi loa väljaandmisega tunnistatakse lennujuhiõpilase luba kehtetuks ja see tagastatakse pädevale asutusele, kes lennujuhi loa välja andis.

B-ALAJAGU

LOAD NING PÄDEVUS- JA OSKUSMÄRKED

ATCO.B.001   Lennujuhiõpilase luba

| (a) | Lennujuhiõpilase loa omanikel on volitus osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt loas sisalduvatele pädevus- ja oskusemärgetele töökohakoolituse juhendaja järelevalve all ning läbida oskusmärke (oskusmärgete) koolitust. |
| --- | --- |

(a)

Lennujuhiõpilase loa omanikel on volitus osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt loas sisalduvatele pädevus- ja oskusemärgetele töökohakoolituse juhendaja järelevalve all ning läbida oskusmärke (oskusmärgete) koolitust.

| (b) | Lennujuhiõpilase loa taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:






  (1) | ta on vähemalt 18aastane; |
| --- | --- | --- |

(b)

Lennujuhiõpilase loa taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

(1)

ta on vähemalt 18aastane;

| (2) | ta on edukalt lõpetanud algkoolituse koolitusorganisatsioonis, mis vastab III lisas (ATCO.OR-osa) sätestatud nõuetele, mis on asjakohane pädevusmärke ja vajaduse korral oskusmärke jaoks, nagu on sätestatud ATCO-osa D-alajao 2. jaotises; |
| --- | --- |

(2)

ta on edukalt lõpetanud algkoolituse koolitusorganisatsioonis, mis vastab III lisas (ATCO.OR-osa) sätestatud nõuetele, mis on asjakohane pädevusmärke ja vajaduse korral oskusmärke jaoks, nagu on sätestatud ATCO-osa D-alajao 2. jaotises;

| (3) | tal on kehtiv tervisetõend; |
| --- | --- |

(3)

tal on kehtiv tervisetõend;

| (4) | ta on tõendanud punktis ATCO.B.030 sätestatud nõuetele vastavat piisavat keeleoskusetaset. |
| --- | --- |

(4)

ta on tõendanud punktis ATCO.B.030 sätestatud nõuetele vastavat piisavat keeleoskusetaset.

| (c) | Lennujuhiõpilase luba sisaldab keeleoskusmärget/keeleoskusmärkeid ning vähemalt ühte pädevusmärget ning vastavalt vajadusele ühte oskusemärget. |
| --- | --- |

(c)

Lennujuhiõpilase luba sisaldab keeleoskusmärget/keeleoskusmärkeid ning vähemalt ühte pädevusmärget ning vastavalt vajadusele ühte oskusemärget.

| (d) | Lennujuhiõpilase loa omanik, kes ei ole loast tulenevaid õigusi hakanud kasutama ühe aasta jooksul alates loa väljaandmise kuupäevast või kes katkestas nende õiguste kasutamise üle ühe aasta kestnud ajavahemikuks, võib alustada vastava pädevusmärke üksusekoolitust või jätkata seda üksnes juhul, kui koolitusorganisatsioon, kellel on III lisa (ATCO.OR-osa) nõuetele vastav algkoolituse ja vastava pädevusmärke korraldamise sertifikaat, on hinnanud tema eelneva pädevuse jätkuvat vastavust selle pädevusmärke nõuetele ja kui ta on täitnud kõik hindamisest tulenevad koolitusnõuded. |
| --- | --- |

(d)

Lennujuhiõpilase loa omanik, kes ei ole loast tulenevaid õigusi hakanud kasutama ühe aasta jooksul alates loa väljaandmise kuupäevast või kes katkestas nende õiguste kasutamise üle ühe aasta kestnud ajavahemikuks, võib alustada vastava pädevusmärke üksusekoolitust või jätkata seda üksnes juhul, kui koolitusorganisatsioon, kellel on III lisa (ATCO.OR-osa) nõuetele vastav algkoolituse ja vastava pädevusmärke korraldamise sertifikaat, on hinnanud tema eelneva pädevuse jätkuvat vastavust selle pädevusmärke nõuetele ja kui ta on täitnud kõik hindamisest tulenevad koolitusnõuded.

ATCO.B.005   Lennujuhi luba

| (a) | Lennujuhi loa omanikel on volitus osutada loa pädevus- ja oskusmärgete kohaseid lennujuhtimisteenuseid ning kasutada loal sisalduvate oskusmärgete õigusi. |
| --- | --- |

(a)

Lennujuhi loa omanikel on volitus osutada loa pädevus- ja oskusmärgete kohaseid lennujuhtimisteenuseid ning kasutada loal sisalduvate oskusmärgete õigusi.

| (b) | Lennujuhi loaga antud õigused hõlmavad punkti ATCO.B.001 alapunktis a sätestatud lennujuhiõpilaseloa õigusi. |
| --- | --- |

(b)

Lennujuhi loaga antud õigused hõlmavad punkti ATCO.B.001 alapunktis a sätestatud lennujuhiõpilaseloa õigusi.

| (c) | Lennujuhi loa esmase väljastamise taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:






  (1) | tal on lennujuhiõpilase luba; |
| --- | --- | --- |

(c)

Lennujuhi loa esmase väljastamise taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

(1)

tal on lennujuhiõpilase luba;

| (2) | ta on läbinud üksuse oskusmärke kursused ja edukalt sooritanud ATCO-osa D-alajao 3. jaotises sätestatud asjakohased eksamid ja hindamised; |
| --- | --- |

(2)

ta on läbinud üksuse oskusmärke kursused ja edukalt sooritanud ATCO-osa D-alajao 3. jaotises sätestatud asjakohased eksamid ja hindamised;

| (3) | tal on kehtiv tervisetõend; |
| --- | --- |

(3)

tal on kehtiv tervisetõend;

| (4) | ta on tõendanud punktis ATCO.B.030 sätestatud nõuetele vastavat piisavat keeleoskusetaset. |
| --- | --- |

(4)

ta on tõendanud punktis ATCO.B.030 sätestatud nõuetele vastavat piisavat keeleoskusetaset.

| (d) | Lennujuhi luba kinnitatakse, kandes sellesse ühe pädevusmärke või mitu pädevusmärget ning asjakohased pädevus-, üksuse ja keeleoskusmärked, mille kohase koolituse läbis loa taotleja edukalt. |
| --- | --- |

(d)

Lennujuhi luba kinnitatakse, kandes sellesse ühe pädevusmärke või mitu pädevusmärget ning asjakohased pädevus-, üksuse ja keeleoskusmärked, mille kohase koolituse läbis loa taotleja edukalt.

| (e) | Lennujuhi loa omanik, kes ei ole ühtki oma pädevusest tulenevat õigust hakanud kasutama ühe aasta jooksul alates loa väljaandmise kuupäevast, võib alustada vastava pädevusmärke üksusekoolitust üksnes juhul, kui koolitusorganisatsioon, kellel on III lisa (ATCO.OR-osa) nõuetele vastav kõnealuse pädevusmärke algkoolituse korraldamise sertifikaat, on hinnanud tema eelneva pädevuse jätkuvat vastavust selle pädevusmärke nõuetele ja kui ta on täitnud kõik hindamisest tulenevad koolitusnõuded. |
| --- | --- |

(e)

Lennujuhi loa omanik, kes ei ole ühtki oma pädevusest tulenevat õigust hakanud kasutama ühe aasta jooksul alates loa väljaandmise kuupäevast, võib alustada vastava pädevusmärke üksusekoolitust üksnes juhul, kui koolitusorganisatsioon, kellel on III lisa (ATCO.OR-osa) nõuetele vastav kõnealuse pädevusmärke algkoolituse korraldamise sertifikaat, on hinnanud tema eelneva pädevuse jätkuvat vastavust selle pädevusmärke nõuetele ja kui ta on täitnud kõik hindamisest tulenevad koolitusnõuded.

ATCO.B.010   Lennujuhi pädevusmärked

| (a) | Selleks et märkida selle teenuse liiki, mida loaomanik võib osutada, sisaldab luba ühte või mitut järgmist pädevusmärget:






  (1) | lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta ei ole avaldatud instrumentaallähenemise ega -väljumise protseduure; |
| --- | --- | --- |

(a)

Selleks et märkida selle teenuse liiki, mida loaomanik võib osutada, sisaldab luba ühte või mitut järgmist pädevusmärget:

(1)

lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta ei ole avaldatud instrumentaallähenemise ega -väljumise protseduure;

| (2) | lennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta on avaldatud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduurid; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks punkti ATCO.B.015 alapunktis a kirjeldatud oskusmärge; |
| --- | --- |

(2)

lennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta on avaldatud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduurid; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks punkti ATCO.B.015 alapunktis a kirjeldatud oskusmärge;

| (3) | protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata; |
| --- | --- |

(3)

protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata;

| (4) | seirega lähenemislennujuhtimine (APS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutades; |
| --- | --- |

(4)

seirega lähenemislennujuhtimine (APS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutades;

| (5) | protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata; |
| --- | --- |

(5)

protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata;

| (6) | seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutades. |
| --- | --- |

(6)

seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutades.

| (b) | Pädevusmärke omanik, kes ei ole kasutanud kõnealusele märkele vastavaid õigusi mis tahes ajavahemiku vältel nelja järjestikuse aasta jooksul või pikema ajavahemiku vältel, võib pädevusmärke kohast üksusekoolitust alustada üksnes juhul, kui koolitusorganisatsioon, kellel on III lisa (ATCO.OR-osa) nõuetele vastav pädevusmärke kohase koolituse korraldamise sertifikaat, on hinnanud tema eelneva pädevuse jätkuvat vastavust selle pädevusmärke nõuetele ja kui ta on täitnud kõik hindamisest tulenevad koolitusnõuded. |
| --- | --- |

(b)

Pädevusmärke omanik, kes ei ole kasutanud kõnealusele märkele vastavaid õigusi mis tahes ajavahemiku vältel nelja järjestikuse aasta jooksul või pikema ajavahemiku vältel, võib pädevusmärke kohast üksusekoolitust alustada üksnes juhul, kui koolitusorganisatsioon, kellel on III lisa (ATCO.OR-osa) nõuetele vastav pädevusmärke kohase koolituse korraldamise sertifikaat, on hinnanud tema eelneva pädevuse jätkuvat vastavust selle pädevusmärke nõuetele ja kui ta on täitnud kõik hindamisest tulenevad koolitusnõuded.

ATCO.B.015   Oskusmärked

| (a) | Pädevusmärge „lennujuhtimine instrumentaallennuväljal” (ADI) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:






  (1) | lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärge (AIR) – loaomaniku pädevus osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust õhus lennuvälja läheduses ja maandumisrajal; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pädevusmärge „lennujuhtimine instrumentaallennuväljal” (ADI) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:

(1)

lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärge (AIR) – loaomaniku pädevus osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust õhus lennuvälja läheduses ja maandumisrajal;

| (2) | maapealse liikluse juhtimise oskusmärge (GMC) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele; |
| --- | --- |

(2)

maapealse liikluse juhtimise oskusmärge (GMC) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele;

| (3) | lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR) – loaomaniku pädevus osutada lähilennujuhtimisteenust. Lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR) sisaldab lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärke (AIR) ja maapealse liikluse juhtimise oskusmärke (GMC) õigusi; |
| --- | --- |

(3)

lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR) – loaomaniku pädevus osutada lähilennujuhtimisteenust. Lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR) sisaldab lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärke (AIR) ja maapealse liikluse juhtimise oskusmärke (GMC) õigusi;

| (4) | maapealse liikluse seire oskusmärge (GMS), mis antakse lisaks maapealse liikumise juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele, kasutades lennuvälja maapealse liikluse juhtimissüsteeme; |
| --- | --- |

(4)

maapealse liikluse seire oskusmärge (GMS), mis antakse lisaks maapealse liikumise juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele, kasutades lennuvälja maapealse liikluse juhtimissüsteeme;

| (5) | lähilennuliikluse radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis antakse lisaks AIR või TWR oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal seireradari abil. |
| --- | --- |

(5)

lähilennuliikluse radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis antakse lisaks AIR või TWR oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal seireradari abil.

| (b) | Pädevusmärge „seirega lähenemislennujuhtimine” (APS) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:






  (1) | täppislähenemisradari oskusmärge (PAR) – loaomaniku pädevus osutada maa pealt juhitavat täppislähenemise teenust õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale, kasutades täppislähenemisradarit; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pädevusmärge „seirega lähenemislennujuhtimine” (APS) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:

(1)

täppislähenemisradari oskusmärge (PAR) – loaomaniku pädevus osutada maa pealt juhitavat täppislähenemise teenust õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale, kasutades täppislähenemisradarit;

| (2) | seireradari abil lähenemise oskusmärge (SRA) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maa pealt juhitaval mittetäppislähenemisel, kasutades õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale seirevahendeid; |
| --- | --- |

(2)

seireradari abil lähenemise oskusmärge (SRA) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maa pealt juhitaval mittetäppislähenemisel, kasutades õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale seirevahendeid;

| (3) | lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennujuhtimisteenust. |
| --- | --- |

(3)

lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennujuhtimisteenust.

| (c) | protseduurilise piirkondliku lennujuhtimise (ACP) pädevusmärge võib sisaldada ookeanilennujuhtimise oskusmärget (OCN) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeanilennujuhtimise piirkonnas. |
| --- | --- |

(c)

protseduurilise piirkondliku lennujuhtimise (ACP) pädevusmärge võib sisaldada ookeanilennujuhtimise oskusmärget (OCN) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeanilennujuhtimise piirkonnas.

| (d) | Seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS) võib sisaldada vähemalt ühte järgmistest pädevusmärgetest:






  (1) | lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennujuhtimisteenust; |
| --- | --- | --- |

(d)

Seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS) võib sisaldada vähemalt ühte järgmistest pädevusmärgetest:

(1)

lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennujuhtimisteenust;

| (2) | ookeanilennujuhtimise oskusemärge (OCN) näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeanilennujuhtimise piirkonnas. |
| --- | --- |

(2)

ookeanilennujuhtimise oskusemärge (OCN) näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeanilennujuhtimise piirkonnas.

ATCO.B.020   Üksuse oskusmärked

| (a) | Üksuse oskusemärge annab loaomanikule õiguse osutada lennujuhtimisteenust konkreetses sektoris, sektorirühmas ja/või konkreetsetel töökohtadel lennuliiklusteenistuse üksuse vastutusalas. |
| --- | --- |

(a)

Üksuse oskusemärge annab loaomanikule õiguse osutada lennujuhtimisteenust konkreetses sektoris, sektorirühmas ja/või konkreetsetel töökohtadel lennuliiklusteenistuse üksuse vastutusalas.

| (b) | Üksuse oskusmärke taotlejad on edukalt lõpule viinud ATCO-osa D-alajao 3. jaotises sätestatud nõuetele vastava ühe kursuse üksuse oskusmärke saamiseks. |
| --- | --- |

(b)

Üksuse oskusmärke taotlejad on edukalt lõpule viinud ATCO-osa D-alajao 3. jaotises sätestatud nõuetele vastava ühe kursuse üksuse oskusmärke saamiseks.

| (c) | Pärast punktis ATCO.A.010 osutatud loa vahetamist peavad üksuse oskusmärke taotlejad lisaks punktis b sätestatud nõuetele vastama punkti ATCO.D.060 alapunkti f nõuetele. |
| --- | --- |

(c)

Pärast punktis ATCO.A.010 osutatud loa vahetamist peavad üksuse oskusmärke taotlejad lisaks punktis b sätestatud nõuetele vastama punkti ATCO.D.060 alapunkti f nõuetele.

| (d) | Nende lennujuhtide puhul, kes osutavad lennujuhtimisteenuseid katselende sooritavatele õhusõidukitele, võib pädev asutus lisaks alapunktis b sätestatud nõuetele sätestada täiendavaid nõudeid, millele lennujuht peab vastama. |
| --- | --- |

(d)

Nende lennujuhtide puhul, kes osutavad lennujuhtimisteenuseid katselende sooritavatele õhusõidukitele, võib pädev asutus lisaks alapunktis b sätestatud nõuetele sätestada täiendavaid nõudeid, millele lennujuht peab vastama.

| (e) | Üksuse oskusmärked kehtivad üksuse pädevuskavas määratud aja jooksul. See ei ületa kolme aastat. |
| --- | --- |

(e)

Üksuse oskusmärked kehtivad üksuse pädevuskavas määratud aja jooksul. See ei ületa kolme aastat.

| (f) | Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab üksuse oskusmärgete kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(f)

Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab üksuse oskusmärgete kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva.

| (g) | Üksuse oskusmärgete kehtivus taastatakse, kui






  (1) | taotleja on loast tulenevaid õigusi kasutanud üksuse pädevuskavas määratud minimaalse arvu tunde; |
| --- | --- | --- |

(g)

Üksuse oskusmärgete kehtivus taastatakse, kui

(1)

taotleja on loast tulenevaid õigusi kasutanud üksuse pädevuskavas määratud minimaalse arvu tunde;

| (2) | taotleja läbis üksuse oskusmärgete kehtivusajal täienduskoolituskursused üksuse pädevuskava kohaselt; |
| --- | --- |

(2)

taotleja läbis üksuse oskusmärgete kehtivusajal täienduskoolituskursused üksuse pädevuskava kohaselt;

| (3) | taotleja pädevust hinnati üksuse pädevuskava kohaselt mitte varem kui kolm kuud enne üksuse oskusmärgete aegumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

taotleja pädevust hinnati üksuse pädevuskava kohaselt mitte varem kui kolm kuud enne üksuse oskusmärgete aegumise kuupäeva.

| (h) | Kui alapunktis g sätestatud nõuded on täidetud, taastatakse üksuse oskusmärgete kehtivus kolme kuu jooksul enne nende aegumise kuupäeva. Neil juhtudel hakatakse kehtivusaega arvestama nimetatud aegumiskuupäevast. |
| --- | --- |

(h)

Kui alapunktis g sätestatud nõuded on täidetud, taastatakse üksuse oskusmärgete kehtivus kolme kuu jooksul enne nende aegumise kuupäeva. Neil juhtudel hakatakse kehtivusaega arvestama nimetatud aegumiskuupäevast.

| (i) | Kui üksuse oskusmärgete kehtivus taastatakse enne punktis h esitatud aega, algab nende kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise edukat sooritamist, kui täidetud on ka alapunkti g alapunktide 1 ja 2 nõuded. |
| --- | --- |

(i)

Kui üksuse oskusmärgete kehtivus taastatakse enne punktis h esitatud aega, algab nende kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise edukat sooritamist, kui täidetud on ka alapunkti g alapunktide 1 ja 2 nõuded.

| (j) | Üksuse oskusmärgete kehtivuse lõppemise korral peab loaomanik oskusmärgete kehtivuse taastamiseks edukalt läbima üksuse pädevuskursuse vastavalt ATCO-osa D-alajao 3. jaotises sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(j)

Üksuse oskusmärgete kehtivuse lõppemise korral peab loaomanik oskusmärgete kehtivuse taastamiseks edukalt läbima üksuse pädevuskursuse vastavalt ATCO-osa D-alajao 3. jaotises sätestatud nõuetele.

ATCO.B.025   Üksuse pädevuskava

| (a) | Üksuse pädevuskava kehtestab aeronavigatsiooniteenuse osutaja ja kiidab heaks pädev asutus. See sisaldab vähemalt järgmisi aspekte:






  (1) | punkti ATCO.B.020 alapunkti e kohane üksuse pädevuskava kehtivus; |
| --- | --- | --- |

(a)

Üksuse pädevuskava kehtestab aeronavigatsiooniteenuse osutaja ja kiidab heaks pädev asutus. See sisaldab vähemalt järgmisi aspekte:

(1)

punkti ATCO.B.020 alapunkti e kohane üksuse pädevuskava kehtivus;

| (2) | maksimaalne järjestikune ajavahemik, mil üksuse pädevuskava õigusi selle kehtivuse ajal ei kasutata. See ei ületa 90 kalendripäeva; |
| --- | --- |

(2)

maksimaalne järjestikune ajavahemik, mil üksuse pädevuskava õigusi selle kehtivuse ajal ei kasutata. See ei ületa 90 kalendripäeva;

| (3) | punkti ATCO.B.020 alapunkti g alapunkti 1 jaoks üksuse pädevusmärke õiguste kasutamise tundide miinimumarv kindlaksmääratud aja jooksul, mis ei ületa 12 kuud. Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke õigustega juhendajatel katab juhendamise aeg üksuse oskusmärke kehtivuse taastamiseks nõutavatest tundidest maksimaalselt 50 %; |
| --- | --- |

(3)

punkti ATCO.B.020 alapunkti g alapunkti 1 jaoks üksuse pädevusmärke õiguste kasutamise tundide miinimumarv kindlaksmääratud aja jooksul, mis ei ületa 12 kuud. Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke õigustega juhendajatel katab juhendamise aeg üksuse oskusmärke kehtivuse taastamiseks nõutavatest tundidest maksimaalselt 50 %;

| (4) | võetavad meetmed juhtudeks, kui loaomanik ei vasta alapunkti a alapunktides 2 ja 3 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

(4)

võetavad meetmed juhtudeks, kui loaomanik ei vasta alapunkti a alapunktides 2 ja 3 sätestatud nõuetele;

| (5) | pädevuse hindamise menetlused, sh punkti ATCO.D.080 alapunkti b kohaselt täienduskoolituse ainete hindamine; |
| --- | --- |

(5)

pädevuse hindamise menetlused, sh punkti ATCO.D.080 alapunkti b kohaselt täienduskoolituse ainete hindamine;

| (6) | pädevus- ja oskusmärgetest tulenevate õiguste kasutamiseks vajalike teoreetiliste teadmiste eksamineerimismenetlused; |
| --- | --- |

(6)

pädevus- ja oskusmärgetest tulenevate õiguste kasutamiseks vajalike teoreetiliste teadmiste eksamineerimismenetlused;

| (7) | jätkukoolituse teemade ja allteemade, eesmärkide ja koolitusmeetodite kindlaksmääramise menetlused; |
| --- | --- |

(7)

jätkukoolituse teemade ja allteemade, eesmärkide ja koolitusmeetodite kindlaksmääramise menetlused;

| (8) | täienduskoolituse miinimumkestus ja sagedus; |
| --- | --- |

(8)

täienduskoolituse miinimumkestus ja sagedus;

| (9) | ümberõppe käigus omandatud teoreetiliste teadmiste ja/või praktiliste oskuste eksamineerimise menetlused, sh eksami eduka tulemuse märked; |
| --- | --- |

(9)

ümberõppe käigus omandatud teoreetiliste teadmiste ja/või praktiliste oskuste eksamineerimise menetlused, sh eksami eduka tulemuse märked;

| (10) | menetlused eksamil või hindamisel läbikukkumise korral, sh kaebemenetlused; |
| --- | --- |

(10)

menetlused eksamil või hindamisel läbikukkumise korral, sh kaebemenetlused;

| (11) | koolituspersonali kvalifikatsioon, rollid ja kohustused; |
| --- | --- |

(11)

koolituspersonali kvalifikatsioon, rollid ja kohustused;

| (12) | menetlused selle tagamiseks, et praktiliste oskuste juhendajad on kasutanud juhendamismeetodeid vastavalt menetlustele, mis on juhendamiseks ette nähtud kooskõlas punkti ATCO.C.010 alapunkti b alapunktiga 3 ja punkti ATCO.C.030 alapunkti b alapunktiga 3; |
| --- | --- |

(12)

menetlused selle tagamiseks, et praktiliste oskuste juhendajad on kasutanud juhendamismeetodeid vastavalt menetlustele, mis on juhendamiseks ette nähtud kooskõlas punkti ATCO.C.010 alapunkti b alapunktiga 3 ja punkti ATCO.C.030 alapunkti b alapunktiga 3;

| (13) | loast tulenevate õiguste kasutamise ajutise võimetuse juhtumite teatamise ja juhtimise menetlused ning samuti punkti ATCO.A.015 alapunkti d kohaselt pädeva asutuse teavitamine nimetatust; |
| --- | --- |

(13)

loast tulenevate õiguste kasutamise ajutise võimetuse juhtumite teatamise ja juhtimise menetlused ning samuti punkti ATCO.A.015 alapunkti d kohaselt pädeva asutuse teavitamine nimetatust;

| (14) | punkti ATCO.AR.B.015 kohaselt jätkukoolitus- ja hindamispõhiste säilitatavate andmete kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

(14)

punkti ATCO.AR.B.015 kohaselt jätkukoolitus- ja hindamispõhiste säilitatavate andmete kindlaksmääramine;

| (15) | üksuse pädevuskava läbivaatamise ja muutmise menetlus ja põhjused ning selle esitamine pädevale asutusele. Üksuse pädevuskava vaadatakse läbi vähemalt kord kolme aasta tagant. |
| --- | --- |

(15)

üksuse pädevuskava läbivaatamise ja muutmise menetlus ja põhjused ning selle esitamine pädevale asutusele. Üksuse pädevuskava vaadatakse läbi vähemalt kord kolme aasta tagant.

| (b) | Alapunkti a alapunktis 3 sätestatud nõudele vastamiseks peavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad arvestust tundide kohta, mille kestel iga loaomanik kasutab oma üksuse oskusmärke õigusi, töötades konkreetses sektoris, sektorirühmas ja/või konkreetsetel töökohtadel lennujuhtimisüksuses, ja esitavad nõudmise korral kõnealused andmed pädevatele asutustele ja loaomanikule. |
| --- | --- |

(b)

Alapunkti a alapunktis 3 sätestatud nõudele vastamiseks peavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad arvestust tundide kohta, mille kestel iga loaomanik kasutab oma üksuse oskusmärke õigusi, töötades konkreetses sektoris, sektorirühmas ja/või konkreetsetel töökohtadel lennujuhtimisüksuses, ja esitavad nõudmise korral kõnealused andmed pädevatele asutustele ja loaomanikule.

| (c) | Alapunkti a alapunktides 4 ja 13 osutatud menetluskorra kehtestamisel peavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagama, et kehtestatakse loaomanike õiglase kohtlemise mehhanismid juhtudeks, mil nende oskusmärgete kehtivust ei ole võimalik enam uuendada. |
| --- | --- |

(c)

Alapunkti a alapunktides 4 ja 13 osutatud menetluskorra kehtestamisel peavad aeronavigatsiooniteenuse osutajad tagama, et kehtestatakse loaomanike õiglase kohtlemise mehhanismid juhtudeks, mil nende oskusmärgete kehtivust ei ole võimalik enam uuendada.

ATCO.B.030   Keeleoskusmärge

| (a) | Lennujuhid ja lennujuhiõpilased ei tohi kasutada oma loaga kaasnevaid õigusi, kui neil ei ole kehtivat inglise keele oskuse märget ega (vajaduse korral) liikmesriigi kehtestatud ja lennundusteabe väljaannetes avaldatud nende keel(t)e oskuse märget, mille liikmesriigid on ohutuse eesmärgil kehtestanud lennujuhtimisüksuses. Keeleoskusmärge peab sisaldama keel(t)e nimetust, oskustaset ja kehtivuse lõppkuupäeva. |
| --- | --- |

(a)

Lennujuhid ja lennujuhiõpilased ei tohi kasutada oma loaga kaasnevaid õigusi, kui neil ei ole kehtivat inglise keele oskuse märget ega (vajaduse korral) liikmesriigi kehtestatud ja lennundusteabe väljaannetes avaldatud nende keel(t)e oskuse märget, mille liikmesriigid on ohutuse eesmärgil kehtestanud lennujuhtimisüksuses. Keeleoskusmärge peab sisaldama keel(t)e nimetust, oskustaset ja kehtivuse lõppkuupäeva.

| (b) | Lennujuhtide keeleoskuse tase määratakse kindlaks I lisa 1. liites sätestatud pädevustasemete skaala kohaselt. |
| --- | --- |

(b)

Lennujuhtide keeleoskuse tase määratakse kindlaks I lisa 1. liites sätestatud pädevustasemete skaala kohaselt.

| (c) | Alapunktis b sätestatud pädevustasemete skaala kohaselt tõendab keeleoskusmärke taotleja vähemalt kutsetaseme (4. tase) keeleoskust.
  Selleks peab taotleja:






  (1) | suhtlema tulemuslikult nii ainult hääle abil (telefoni/raadiotelefoni teel) kui ka vahetult vesteldes; |
| --- | --- | --- |

(c)

Alapunktis b sätestatud pädevustasemete skaala kohaselt tõendab keeleoskusmärke taotleja vähemalt kutsetaseme (4. tase) keeleoskust.

Selleks peab taotleja:

(1)

suhtlema tulemuslikult nii ainult hääle abil (telefoni/raadiotelefoni teel) kui ka vahetult vesteldes;

| (2) | suhtlema täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel; |
| --- | --- |

(2)

suhtlema täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel;

| (3) | kasutama üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid; |
| --- | --- |

(3)

kasutama üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid;

| (4) | tulema edukalt ja erilise pingutuseta toime keeleprobleemidega, mis tekivad sündmuste keeruliseks või ootamatuks muutumisel, mis juhtub rutiinses tegevuses või muul moel varem tuttava suhtlusülesande täitmisel; |
| --- | --- |

(4)

tulema edukalt ja erilise pingutuseta toime keeleprobleemidega, mis tekivad sündmuste keeruliseks või ootamatuks muutumisel, mis juhtub rutiinses tegevuses või muul moel varem tuttava suhtlusülesande täitmisel;

| (5) | kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti. |
| --- | --- |

(5)

kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.

| (d) | Olenemata alapunktist c võib aeronavigatsiooniteenuste osutaja nõuda kõrgendatud keeleoskusetaset (5. tase) vastavalt I lisa 1. liites sätestatud keeleoskusetasemete skaalale, kui keeloskus on pädevus- või oskusmärke kohasel tööl konkreetsete tööülesannete raames ohutuse eesmärgil hädavajalik. Kõnealused nõuded peavad olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad; aeronavigatsiooniteenuste pakkuja, kes soovib kohaldada kõrgemat keeleoskusetaset, peab nõudeid objektiivselt põhjendama ning pädev asutus peab need heaks kiitma. |
| --- | --- |

(d)

Olenemata alapunktist c võib aeronavigatsiooniteenuste osutaja nõuda kõrgendatud keeleoskusetaset (5. tase) vastavalt I lisa 1. liites sätestatud keeleoskusetasemete skaalale, kui keeloskus on pädevus- või oskusmärke kohasel tööl konkreetsete tööülesannete raames ohutuse eesmärgil hädavajalik. Kõnealused nõuded peavad olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad; aeronavigatsiooniteenuste pakkuja, kes soovib kohaldada kõrgemat keeleoskusetaset, peab nõudeid objektiivselt põhjendama ning pädev asutus peab need heaks kiitma.

| (e) | Keeleoskust tõendab tunnistus, mis kinnitab hindamistulemust. |
| --- | --- |

(e)

Keeleoskust tõendab tunnistus, mis kinnitab hindamistulemust.

ATCO.B.035   Keeleoskusmärke kehtivus

| (a) | Olenevalt I lisa 1. liites sätestatud tasemest on keeleoskusmärke kehtivus järgmine:






  (1) | kolm aastat hindamise kuupäevast, kui tõendatud tase on kutsetase (4. tase) või |
| --- | --- | --- |

(a)

Olenevalt I lisa 1. liites sätestatud tasemest on keeleoskusmärke kehtivus järgmine:

(1)

kolm aastat hindamise kuupäevast, kui tõendatud tase on kutsetase (4. tase) või

| (2) | kuus aastat hindamise kuupäevast, kui tõendatud tase on kõrgtase (5. tase); |
| --- | --- |

(2)

kuus aastat hindamise kuupäevast, kui tõendatud tase on kõrgtase (5. tase);

| (3) | eksperditase (6. tase):






  i) | inglise keele puhul üheksa aastat hindamise kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

(3)

eksperditase (6. tase):

i)

inglise keele puhul üheksa aastat hindamise kuupäevast;

| ii) | punkti ATCO.B.030 alapunktis a osutatud muude keelte puhul piiramata. |
| --- | --- |

ii)

punkti ATCO.B.030 alapunktis a osutatud muude keelte puhul piiramata.

| (b) | Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab keeleoskusmärgete kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast keeleoskuse hindamise eduka sooritamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(b)

Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab keeleoskusmärgete kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast keeleoskuse hindamise eduka sooritamise kuupäeva.

| (c) | Keeleoskusmärgete kehtivust pikendatakse pärast keeleoskuse hindamise edukat sooritamist, mis toimub kolme kuu jooksul enne nende aegumise kuupäeva. Neil juhtudel hakatakse uut kehtivusaega arvestama nimetatud aegumiskuupäevast. |
| --- | --- |

(c)

Keeleoskusmärgete kehtivust pikendatakse pärast keeleoskuse hindamise edukat sooritamist, mis toimub kolme kuu jooksul enne nende aegumise kuupäeva. Neil juhtudel hakatakse uut kehtivusaega arvestama nimetatud aegumiskuupäevast.

| (d) | Kui keeleoskusmärgete kehtivust pikendatakse enne punktis c esitatud aega, algab nende kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul keeleoskuse hindamise edukast sooritamisest. |
| --- | --- |

(d)

Kui keeleoskusmärgete kehtivust pikendatakse enne punktis c esitatud aega, algab nende kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul keeleoskuse hindamise edukast sooritamisest.

| (e) | Keeleoskusmärgete kehtivuse lõppemise korral peab loaomanik oskusmärgete kehtivuse taastamiseks edukalt sooritama keeleoskuse hindamise. |
| --- | --- |

(e)

Keeleoskusmärgete kehtivuse lõppemise korral peab loaomanik oskusmärgete kehtivuse taastamiseks edukalt sooritama keeleoskuse hindamise.

ATCO.B.040   Keeleoskuse hindamine

| (a) | Keeleoskust tõendatakse pädeva asutuse heakskiidetud hindamismeetodi kaudu, mis sisaldab järgmist:






  (1) | hindamisprotsess; |
| --- | --- | --- |

(a)

Keeleoskust tõendatakse pädeva asutuse heakskiidetud hindamismeetodi kaudu, mis sisaldab järgmist:

(1)

hindamisprotsess;

| (2) | hindajate kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

(2)

hindajate kvalifikatsioon;

| (3) | kaebemenetlused. |
| --- | --- |

(3)

kaebemenetlused.

| (b) | Keeleoskuse hindamise asutused peavad vastama punkti ATCO.AR.A.010 kohastele pädevate asutuste kehtestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(b)

Keeleoskuse hindamise asutused peavad vastama punkti ATCO.AR.A.010 kohastele pädevate asutuste kehtestatud nõuetele.

ATCO.B.045   Keeleõpe

| (a) | Aeronavigatsiooniteenuste osutajad tagavad lennujuhtide nõutava taseme säilitamise otstarbelise keeleõppe järgmistele isikutele:






  (1) | kutsetaseme (4. taseme) keeleoskusmärke omanikud; |
| --- | --- | --- |

(a)

Aeronavigatsiooniteenuste osutajad tagavad lennujuhtide nõutava taseme säilitamise otstarbelise keeleõppe järgmistele isikutele:

(1)

kutsetaseme (4. taseme) keeleoskusmärke omanikud;

| (2) | loaomanikud, kellel puudub keeleoskuse säilitamiseks võimalus oma oskusi regulaarselt rakendada. |
| --- | --- |

(2)

loaomanikud, kellel puudub keeleoskuse säilitamiseks võimalus oma oskusi regulaarselt rakendada.

| (b) | Samuti võidakse keeleõpe tagada jätkukoolitusena. |
| --- | --- |

(b)

Samuti võidakse keeleõpe tagada jätkukoolitusena.

C-ALAJAGU

VÄLJAÕPPEJUHENDAJATELE JA TASEMETESTIJATELE ESITATAVAD NÕUDED

1. JAOTIS

Väljaõppejuhendajad

ATCO.C.001   Teooriaõpetajad

| (a) | Teoreetilist koolitust korraldavad vaid asjakohase kvalifikatsiooniga väljaõppejuhendajad. |
| --- | --- |

(a)

Teoreetilist koolitust korraldavad vaid asjakohase kvalifikatsiooniga väljaõppejuhendajad.

| (b) | Teooriaõpetajal on asjakohane kvalifikatsioon, kui






  (1) | tal on lennujuhi luba ja/või õpetatava aine kohane kutsekvalifikatsioon ja/või ta on koolitusorganisatsioonile tõendanud asjakohaseid teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- | --- |

(b)

Teooriaõpetajal on asjakohane kvalifikatsioon, kui

(1)

tal on lennujuhi luba ja/või õpetatava aine kohane kutsekvalifikatsioon ja/või ta on koolitusorganisatsioonile tõendanud asjakohaseid teadmisi ja kogemusi;

| (2) | ta on koolitusorganisatsioonile tõendanud praktiliste õpetamisoskuste olemasolu. |
| --- | --- |

(2)

ta on koolitusorganisatsioonile tõendanud praktiliste õpetamisoskuste olemasolu.

ATCO.C.005   Praktiliste oskuste instruktorid

Isik korraldab praktilist koolitust vaid juhul, kui tal on töökohakoolituse juhendaja (OJTI) või treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärge.

ATCO.C.010   Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) õigused

| (a) | Töökohakoolituse juhendaja oskusmärke omanikel on volitus korraldada praktilist koolitust ja järelevalvet tööpositsioonil, mille kohta tal on kehtiv üksuse oskusmärge, samuti treeningseadmel, mille kohta tal on kehtiv oskusmärge. |
| --- | --- |

(a)

Töökohakoolituse juhendaja oskusmärke omanikel on volitus korraldada praktilist koolitust ja järelevalvet tööpositsioonil, mille kohta tal on kehtiv üksuse oskusmärge, samuti treeningseadmel, mille kohta tal on kehtiv oskusmärge.

| (b) | Töökohakoolituse juhendaja oskusmärke omanik kasutab oskusmärke õigusi vaid siis, kui ta on:






  (1) | õpetatava pädevusmärke õigusi kasutanud vähemalt kaks aastat; |
| --- | --- | --- |

(b)

Töökohakoolituse juhendaja oskusmärke omanik kasutab oskusmärke õigusi vaid siis, kui ta on:

(1)

õpetatava pädevusmärke õigusi kasutanud vähemalt kaks aastat;

| (2) | eelneval vähemalt kuuekuulisel ajavahemikul kasutanud õpetatava kehtiva üksuse oskusmärke õigusi; |
| --- | --- |

(2)

eelneval vähemalt kuuekuulisel ajavahemikul kasutanud õpetatava kehtiva üksuse oskusmärke õigusi;

| (3) | ise praktiseerinud nende menetluste õpetamise oskusi, mida ta õpetama hakkab. |
| --- | --- |

(3)

ise praktiseerinud nende menetluste õpetamise oskusi, mida ta õpetama hakkab.

| (c) | Alapunkti b alapunktis 1 mainitud kaheaastast ajavahemikku võib pädev asutus koolitusorganisatsiooni nõudmisel lühendada ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(c)

Alapunkti b alapunktis 1 mainitud kaheaastast ajavahemikku võib pädev asutus koolitusorganisatsiooni nõudmisel lühendada ühe aasta võrra.

ATCO.C.015   Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke taotlemine

Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

| (a) | tal on kehtiva üksuse oskusmärkega lennujuhi luba; |
| --- | --- |

(a)

tal on kehtiva üksuse oskusmärkega lennujuhi luba;

| (b) | ta on vahetult enne taotlemist vähemalt kaheaastase ajavahemiku jooksul kasutanud lennujuhi loa õigusi. Seda ajavahemikku võib pädev asutus koolitusorganisatsiooni nõudmisel lühendada ühe aasta võrra; |
| --- | --- |

(b)

ta on vahetult enne taotlemist vähemalt kaheaastase ajavahemiku jooksul kasutanud lennujuhi loa õigusi. Seda ajavahemikku võib pädev asutus koolitusorganisatsiooni nõudmisel lühendada ühe aasta võrra;

| (c) | taotlemisele eelneval aastal lõpetas ta edukalt praktiliste õpetamismeetodite kursuse, mille jooksul õpetati nõutavaid teadmisi ja pedagoogilisi oskusi ning mida asjakohaselt hinnati. |
| --- | --- |

(c)

taotlemisele eelneval aastal lõpetas ta edukalt praktiliste õpetamismeetodite kursuse, mille jooksul õpetati nõutavaid teadmisi ja pedagoogilisi oskusi ning mida asjakohaselt hinnati.

ATCO.C.020   Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivus

| (a) | Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge kehtib kolm aastat. |
| --- | --- |

(a)

Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge kehtib kolm aastat.

| (b) | Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivuse võib taastada, kui selle kehtivusajal on edukalt lõpetatud praktiliste õpetamisoskuste täienduskoolitus ning kui punkti ATCO.C.015 alapunkti a ja b nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(b)

Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivuse võib taastada, kui selle kehtivusajal on edukalt lõpetatud praktiliste õpetamisoskuste täienduskoolitus ning kui punkti ATCO.C.015 alapunkti a ja b nõuded on täidetud.

| (c) | Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivuse lõppemisel võib selle kehtivuse taastada, kui






  (1) | isik läbib praktiliste õpetamisoskuste täienduskoolituse ja |
| --- | --- | --- |

(c)

Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivuse lõppemisel võib selle kehtivuse taastada, kui

(1)

isik läbib praktiliste õpetamisoskuste täienduskoolituse ja

| (2) | isik läbib edukalt praktiliste oskuste instruktori pädevuse hindamise |
| --- | --- |

(2)

isik läbib edukalt praktiliste oskuste instruktori pädevuse hindamise

aasta jooksul, mis eelneb kehtivuse taastamise taotlusele ning kui punkti ATCO.C.015 alapunkti a ja b nõuded on täidetud.

| (d) | Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(d)

Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva.

| (e) | Kui punkti ATCO.C.015 alapunkti a ja b nõudeid ei täideta, võidakse töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge vahetada treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärkega tingimusel, et punkti ATCO.C.040 alapunkti b ja c nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(e)

Kui punkti ATCO.C.015 alapunkti a ja b nõudeid ei täideta, võidakse töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge vahetada treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärkega tingimusel, et punkti ATCO.C.040 alapunkti b ja c nõuded on täidetud.

ATCO.C.025   Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutine oskusmärge

| (a) | Kui punkti ATCO.C.010 alapunkti b alapunkti 2 nõudeid ei ole võimalik täita, võib pädev asutus aeronavigatsiooniteenuse osutaja esitatud analüüsile tuginedes välja anda töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutise oskusmärke. |
| --- | --- |

(a)

Kui punkti ATCO.C.010 alapunkti b alapunkti 2 nõudeid ei ole võimalik täita, võib pädev asutus aeronavigatsiooniteenuse osutaja esitatud analüüsile tuginedes välja anda töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutise oskusmärke.

| (b) | Alapunktis a osutatud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutise oskusmärke võib välja anda punkti ATCO.C.015 kohaselt välja antud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) kehtiva oskusmärke omanikele. |
| --- | --- |

(b)

Alapunktis a osutatud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutise oskusmärke võib välja anda punkti ATCO.C.015 kohaselt välja antud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) kehtiva oskusmärke omanikele.

| (c) | Alapunktis a osutatud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutine oskusmärge on piiratud erandlike olukordade õpetusega ja selle kehtivus ei ületa ühte aastat või punkti ATCO.C.015 kohaselt välja antud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivuse lõppu, olenevalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

(c)

Alapunktis a osutatud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutine oskusmärge on piiratud erandlike olukordade õpetusega ja selle kehtivus ei ületa ühte aastat või punkti ATCO.C.015 kohaselt välja antud töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke kehtivuse lõppu, olenevalt sellest, kumb on varasem.

ATCO.C.030   Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärge

| (a) | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke omanikul on volitused korraldada treeningseadmete praktilist koolitust:






  (1) | algkoolituse ajal praktilist laadi ainetes; |
| --- | --- | --- |

(a)

Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke omanikul on volitused korraldada treeningseadmete praktilist koolitust:

(1)

algkoolituse ajal praktilist laadi ainetes;

| (2) | muu kui töökohakoolituse üksuse koolituses ja |
| --- | --- |

(2)

muu kui töökohakoolituse üksuse koolituses ja

| (3) | jätkukoolituses. |
| --- | --- |

(3)

jätkukoolituses.

Kui treeningseadme instruktor (STDI) korraldab töökohakoolituse eelset koolitust, peab tal kas olema või olema olnud asjakohane üksuse oskusmärge.

| (b) | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke omanik kasutab oskusmärke õigusi vaid siis, kui:






  (1) | tal on vähemalt kaheaastane õpetatava pädevusmärke kogemus; |
| --- | --- | --- |

(b)

Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke omanik kasutab oskusmärke õigusi vaid siis, kui:

(1)

tal on vähemalt kaheaastane õpetatava pädevusmärke kogemus;

| (2) | tal on tõendatud ajakohased käituspraktika teadmised; |
| --- | --- |

(2)

tal on tõendatud ajakohased käituspraktika teadmised;

| (3) | ta on ise praktiseerinud nende menetluste õpetamise oskusi, mida ta õpetama hakkab. |
| --- | --- |

(3)

ta on ise praktiseerinud nende menetluste õpetamise oskusi, mida ta õpetama hakkab.

| (c) | Olenemata punkti b alapunktist 1






  (1) | on baaskoolituse jaoks sobiv mis tahes pädevusmärge; |
| --- | --- | --- |

(c)

Olenemata punkti b alapunktist 1

(1)

on baaskoolituse jaoks sobiv mis tahes pädevusmärge;

| (2) | pädevuskoolituse puhul võib eri- ja valitud ülesannete koolituse läbi viia treeningseadme instruktor (STDI), kellel on pädevusmärge selliste eri- ja valitud ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(2)

pädevuskoolituse puhul võib eri- ja valitud ülesannete koolituse läbi viia treeningseadme instruktor (STDI), kellel on pädevusmärge selliste eri- ja valitud ülesannete täitmiseks.

ATCO.C.035   Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke taotlemine

Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

| (a) | ta on vähemalt kaks aastat kasutanud mis tahes pädevusmärkega lennujuhi loa õigusi; |
| --- | --- |

(a)

ta on vähemalt kaks aastat kasutanud mis tahes pädevusmärkega lennujuhi loa õigusi;

| (b) | taotlemisele eelneval aastal on ta edukalt sooritanud praktiliste õpetamismeetodite kursuse, mille jooksul õpetati teoreetilisi ja praktilisi meetodeid kasutades nõutavaid teadmisi ja pedagoogilisi oskusi ning mida asjakohaselt hinnati. |
| --- | --- |

(b)

taotlemisele eelneval aastal on ta edukalt sooritanud praktiliste õpetamismeetodite kursuse, mille jooksul õpetati teoreetilisi ja praktilisi meetodeid kasutades nõutavaid teadmisi ja pedagoogilisi oskusi ning mida asjakohaselt hinnati.

ATCO.C.040   Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivus

| (a) | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärge kehtib kolm aastat. |
| --- | --- |

(a)

Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärge kehtib kolm aastat.

| (b) | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivuse võib taastada, kui isik sooritab selle kehtivusajal edukalt praktiliste õpetamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse. |
| --- | --- |

(b)

Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivuse võib taastada, kui isik sooritab selle kehtivusajal edukalt praktiliste õpetamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse.

| (c) | Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivuse lõppemisel võib selle kehtivust taastada järgmiselt:






  (1) | isik läbib praktiliste õpetamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse ning |
| --- | --- | --- |

(c)

Treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivuse lõppemisel võib selle kehtivust taastada järgmiselt:

(1)

isik läbib praktiliste õpetamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse ning

| (2) | isik läbib edukalt praktiliste oskuste instruktori pädevuse hindamise |
| --- | --- |

(2)

isik läbib edukalt praktiliste oskuste instruktori pädevuse hindamise

kehtivuse taastamise taotlemisele eelneval aastal.

| (d) | Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(d)

Esmasel väljaandmisel ja kehtivuse taastamisel algab treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva.

2. JAOTIS

Tasemetestijad

ATCO.C.045   Tasemetestija õigused

| (a) | Hindamisi teevad üksnes tasemetestija oskusmärkega isikud. |
| --- | --- |

(a)

Hindamisi teevad üksnes tasemetestija oskusmärkega isikud.

| (b) | Tasemetestija oskusmärke omanikud hindavad:






  (1) | eesmärgiga anda algkoolituse ajal välja lennujuhiõpilase luba või vastavalt vajadusele uus pädevus- ja/või oskusmärge; |
| --- | --- | --- |

(b)

Tasemetestija oskusmärke omanikud hindavad:

(1)

eesmärgiga anda algkoolituse ajal välja lennujuhiõpilase luba või vastavalt vajadusele uus pädevus- ja/või oskusmärge;

| (2) | eelnevat pädevust punkti ATCO.B.001 alapunkti d ja punkti ATCO.B.010m alapunkti b täitmise otstarbel; |
| --- | --- |

(2)

eelnevat pädevust punkti ATCO.B.001 alapunkti d ja punkti ATCO.B.010m alapunkti b täitmise otstarbel;

| (3) | lennujuhiõpilasi üksuse oskusmärke ja pädevuse oskusmärke (vajaduse korral) väljaandmiseks; |
| --- | --- |

(3)

lennujuhiõpilasi üksuse oskusmärke ja pädevuse oskusmärke (vajaduse korral) väljaandmiseks;

| (4) | lennujuhte üksuse oskusmärke ja pädevuse oskusmärke (vajaduse korral) väljaandmiseks ning üksuse oskusmärke pikendamiseks ja taastamiseks; |
| --- | --- |

(4)

lennujuhte üksuse oskusmärke ja pädevuse oskusmärke (vajaduse korral) väljaandmiseks ning üksuse oskusmärke pikendamiseks ja taastamiseks;

| (5) | praktiliste oskuste juhendaja või tasemetestija staatuse taotlejaid, kui alapunkti d alapunktide 2–4 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(5)

praktiliste oskuste juhendaja või tasemetestija staatuse taotlejaid, kui alapunkti d alapunktide 2–4 nõuded on täidetud.

| (c) | Tasemetestija oskusmärke omanik kasutab oskusmärke õigusi vaid siis, kui:






  (1) | tal on hinnatavate pädevus- ja oskusmärgete alal vähemalt kaheaastased kogemused; |
| --- | --- | --- |

(c)

Tasemetestija oskusmärke omanik kasutab oskusmärke õigusi vaid siis, kui:

(1)

tal on hinnatavate pädevus- ja oskusmärgete alal vähemalt kaheaastased kogemused;

| (2) | tal on ajakohase käituspraktika alased tõendatud teadmised. |
| --- | --- |

(2)

tal on ajakohase käituspraktika alased tõendatud teadmised.

| (d) | Lisaks alapunktis c sätestatud nõuetele kasutab tasemetestija oskusmärke omanik oskusmärke õigusi üksnes järgmistel juhtudel:






  (1) | üksuse oskusmärke väljaandmiseks, selle kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikud hindamised, kui tal on ka sellele vahetult eelneval üheaastasel ajavahemikul hindamisega seonduv üksuse oskusmärge; |
| --- | --- | --- |

(d)

Lisaks alapunktis c sätestatud nõuetele kasutab tasemetestija oskusmärke omanik oskusmärke õigusi üksnes järgmistel juhtudel:

(1)

üksuse oskusmärke väljaandmiseks, selle kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikud hindamised, kui tal on ka sellele vahetult eelneval üheaastasel ajavahemikul hindamisega seonduv üksuse oskusmärge;

| (2) | treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke väljaandmise või kehtivuse taastamise taotleja pädevuse hindamine, kui tasemetestijal endal on treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärge või töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge ja ta on selle õigusi kasutanud vähemalt kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

(2)

treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke väljaandmise või kehtivuse taastamise taotleja pädevuse hindamine, kui tasemetestijal endal on treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärge või töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge ja ta on selle õigusi kasutanud vähemalt kolme aasta jooksul;

| (3) | töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke väljaandmise või kehtivuse taastamise taotleja pädevuse hindamine, kui tasemetestijal endal on töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge ja ta on selle õigusi kasutanud vähemalt kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

(3)

töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärke väljaandmise või kehtivuse taastamise taotleja pädevuse hindamine, kui tasemetestijal endal on töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge ja ta on selle õigusi kasutanud vähemalt kolme aasta jooksul;

| (4) | tasemetestija oskusmärke väljaandmise või kehtivuse taastamise taotleja pädevuse hindamine, kui ta on tasemetestija oskusmärke õigusi kasutanud vähemalt kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

(4)

tasemetestija oskusmärke väljaandmise või kehtivuse taastamise taotleja pädevuse hindamine, kui ta on tasemetestija oskusmärke õigusi kasutanud vähemalt kolme aasta jooksul.

| (e) | Üksuse oskusmärke väljaandmiseks ja selle kehtivuse taastamiseks tehtava hindamise ning tööpositsiooni järelevalve tagamise korral peab tasemetestijal olema ka töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge või peab kohal viibima töökohakoolituse juhendaja (OJTI), kellel on olemas hindamisega seonduv ja kehtiv üksuse oskusemärge. |
| --- | --- |

(e)

Üksuse oskusmärke väljaandmiseks ja selle kehtivuse taastamiseks tehtava hindamise ning tööpositsiooni järelevalve tagamise korral peab tasemetestijal olema ka töökohakoolituse juhendaja (OJTI) oskusmärge või peab kohal viibima töökohakoolituse juhendaja (OJTI), kellel on olemas hindamisega seonduv ja kehtiv üksuse oskusemärge.

ATCO.C.050   Seaduslikud huvid

Tasemetestijad ei tee hindamisi juhtudel, kus nad näevad ohte enese objektiivsusele.

ATCO.C.055   Tasemetestija oskusmärke taotlemine

Tasemetestija oskusmärke taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

| (a) | ta on vähemalt kaks aastat kasutanud lennujuhi loa õigusi ja |
| --- | --- |

(a)

ta on vähemalt kaks aastat kasutanud lennujuhi loa õigusi ja

| (b) | ta on taotlemisele eelnenud aastal edukalt lõpetanud tasemetestijakursuse, mille jooksul õpetati teoreetilisi ja praktilisi meetodeid kasutades nõutavaid teadmisi ja oskusi ning mida asjakohaselt hinnati. |
| --- | --- |

(b)

ta on taotlemisele eelnenud aastal edukalt lõpetanud tasemetestijakursuse, mille jooksul õpetati teoreetilisi ja praktilisi meetodeid kasutades nõutavaid teadmisi ja oskusi ning mida asjakohaselt hinnati.

ATCO.C.060   Tasemetestija oskusmärke kehtivus

| (a) | Tasemetestija oskusmärge kehtib kolm aastat. |
| --- | --- |

(a)

Tasemetestija oskusmärge kehtib kolm aastat.

| (b) | Tasemetestija oskusmärke kehtivust võib pikendada, kui selle kehtivusaja jooksul läbib isik edukalt hindamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse. |
| --- | --- |

(b)

Tasemetestija oskusmärke kehtivust võib pikendada, kui selle kehtivusaja jooksul läbib isik edukalt hindamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse.

| (c) | Tasemetestija oskusmärke kehtivuse lõppemisel võib selle kehtivuse taastada järgmiselt:






  (1) | isik läbib hindamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse; |
| --- | --- | --- |

(c)

Tasemetestija oskusmärke kehtivuse lõppemisel võib selle kehtivuse taastada järgmiselt:

(1)

isik läbib hindamisoskuste ja ajakohase käituspraktika täienduskoolituse;

| (2) | isik läbib edukalt tasemetestija pädevushindamise |
| --- | --- |

(2)

isik läbib edukalt tasemetestija pädevushindamise

kehtivuse taastamise taotlemisele eelneval aastal.

| (d) | Tasemetestija oskusmärke esmase väljaandmise ja kehtivuse taastamise korral algab selle kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(d)

Tasemetestija oskusmärke esmase väljaandmise ja kehtivuse taastamise korral algab selle kehtivusaeg hiljemalt 30 päeva jooksul pärast hindamise eduka sooritamise kuupäeva.

ATCO.C.065   Tasemetestija ajutine luba

| (a) | Kui punkti ATCO.C.045 alapunkti d alapunktis 1 sätestatud nõuet ei ole võimalik täita, võib pädev asutus punkti ATCO.C.055 kohaselt välja antud tasemetestija oskusmärke omanikule anda loa teha punkti ATCO.C.045 alapunkti b alapunktides 3 ja 4 osutatud hindamisi, mis hõlmavad erandlikke olukordi või tagavad hindamise sõltumatuse, tingimusel et alapunktides b ja c sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(a)

Kui punkti ATCO.C.045 alapunkti d alapunktis 1 sätestatud nõuet ei ole võimalik täita, võib pädev asutus punkti ATCO.C.055 kohaselt välja antud tasemetestija oskusmärke omanikule anda loa teha punkti ATCO.C.045 alapunkti b alapunktides 3 ja 4 osutatud hindamisi, mis hõlmavad erandlikke olukordi või tagavad hindamise sõltumatuse, tingimusel et alapunktides b ja c sätestatud nõuded on täidetud.

| (b) | Erandlike olukordadega tegelemiseks peab tasemetestija oskusmärke omanikul olema ka üksuse oskusmärge koos asjakohase pädevusmärkega ja vajaduse korral ka oskusmärge, mis on seotud hindamisega, mis toimus vähemalt vahetult eelnenud aasta jooksul. Selline luba on piiratud erandlike olukordade hindamisega ja selle kehtivus ei ületa ühte aastat või punkti ATCO.C.055 kohaselt välja antud tasemetestija oskusmärke kehtivuse lõppu, olenevalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

(b)

Erandlike olukordadega tegelemiseks peab tasemetestija oskusmärke omanikul olema ka üksuse oskusmärge koos asjakohase pädevusmärkega ja vajaduse korral ka oskusmärge, mis on seotud hindamisega, mis toimus vähemalt vahetult eelnenud aasta jooksul. Selline luba on piiratud erandlike olukordade hindamisega ja selle kehtivus ei ületa ühte aastat või punkti ATCO.C.055 kohaselt välja antud tasemetestija oskusmärke kehtivuse lõppu, olenevalt sellest, kumb on varasem.

| (c) | Selleks et tagada hindamise sõltumatus korduva iseloomuga põhjustel, peab tasemetestija oskusmärke omanikul olema ka üksuse oskusmärge koos asjakohase pädevusmärkega ja vajaduse korral ka oskusmärge, mis on seotud hindamisega, mis toimus vähemalt vahetult eelnenud aasta jooksul. Pädev asutus määrab kindlaks loa kehtivusaja, kuid see ei tohi ületada punkti ATCO.C.055 kohaselt välja antud tasemetestija oskusmärke kehtivuse lõppu. |
| --- | --- |

(c)

Selleks et tagada hindamise sõltumatus korduva iseloomuga põhjustel, peab tasemetestija oskusmärke omanikul olema ka üksuse oskusmärge koos asjakohase pädevusmärkega ja vajaduse korral ka oskusmärge, mis on seotud hindamisega, mis toimus vähemalt vahetult eelnenud aasta jooksul. Pädev asutus määrab kindlaks loa kehtivusaja, kuid see ei tohi ületada punkti ATCO.C.055 kohaselt välja antud tasemetestija oskusmärke kehtivuse lõppu.

| (d) | Tasemetestija ajutise loa väljaandmiseks alapunktides b ja c nimetatud põhjustel võib pädev asutus nõuda aeronavigatsiooniteenuse osutajalt ohutushinnangu esitamist. |
| --- | --- |

(d)

Tasemetestija ajutise loa väljaandmiseks alapunktides b ja c nimetatud põhjustel võib pädev asutus nõuda aeronavigatsiooniteenuse osutajalt ohutushinnangu esitamist.

D-ALAJAGU

LENNUJUHI KOOLITUS

1. JAOTIS

Üldnõuded

ATCO.D.001   Lennujuhi koolituse eesmärgid

Lennujuhi koolitus hõlmab teoreetilisi kursusi, praktilisi õppusi, sealhulgas koolitust lennutreeningseadmetel, ja selliseid koolitusi töökohal, mille eesmärk on omandada ja säilitada ohutute, korrapäraste ja kiirete lennujuhtimisteenuste osutamise oskused.

ATCO.D.005   Lennujuhi koolituse liigid

| (a) | Lennujuhi koolitus koosneb järgmistest liikidest:






  (1) | algkoolitus, mille läbimine võimaldab välja anda lennujuhiõpilase loa või täiendava pädevusmärke ja (kui kohaldatakse) oskusmärke, mis jaguneb järgmiselt:
  i)   baaskoolitus: teoreetiline ja praktiline koolitus, mille eesmärk on edastada põhiliste käitusprotseduuride kohta põhiteadmisi ja praktilisi oskusi;
  ii)   pädevuskoolitus: teoreetiline ja praktiline koolitus, mille eesmärk on edastada konkreetse pädevusmärke ja (kui kohaldatakse) oskusmärkega seonduvaid teadmisi ja praktilisi oskusi; |
| --- | --- | --- |

(a)

Lennujuhi koolitus koosneb järgmistest liikidest:

(1)

algkoolitus, mille läbimine võimaldab välja anda lennujuhiõpilase loa või täiendava pädevusmärke ja (kui kohaldatakse) oskusmärke, mis jaguneb järgmiselt:

i)   baaskoolitus: teoreetiline ja praktiline koolitus, mille eesmärk on edastada põhiliste käitusprotseduuride kohta põhiteadmisi ja praktilisi oskusi;

ii)   pädevuskoolitus: teoreetiline ja praktiline koolitus, mille eesmärk on edastada konkreetse pädevusmärke ja (kui kohaldatakse) oskusmärkega seonduvaid teadmisi ja praktilisi oskusi;

| (2) | üksusekoolitus, mille läbimine võimaldab välja anda lennujuhiõpilase loa, oskusmärke, kinnitada pädevusmärke(d) või oskusmärke(d) ja/või (kui kohaldatakse) välja anda või taastada üksuse oskusmärke. Üksusekoolitus koosneb järgmistest etappidest:






  i) | üleminekukoolituse etapp, mille eesmärk on peamiselt edastada kohapõhiste käitusprotseduuride ja ülesannete konkreetsete aspektidega seonduvaid teadmisi ja nende mõistmist; |
| --- | --- | --- |

(2)

üksusekoolitus, mille läbimine võimaldab välja anda lennujuhiõpilase loa, oskusmärke, kinnitada pädevusmärke(d) või oskusmärke(d) ja/või (kui kohaldatakse) välja anda või taastada üksuse oskusmärke. Üksusekoolitus koosneb järgmistest etappidest:

i)

üleminekukoolituse etapp, mille eesmärk on peamiselt edastada kohapõhiste käitusprotseduuride ja ülesannete konkreetsete aspektidega seonduvaid teadmisi ja nende mõistmist;

| ii) | üksusekoolituse lõppetapina töökohakoolituse etapp, mille jooksul praktiseeritakse pädeva töökohakoolituse juhendaja (OJTI) järelevalve all eelnevalt omandatud rutiinseid tööolukordi ja -oskusi toimuva lennuliikluse olukorras; |
| --- | --- |

ii)

üksusekoolituse lõppetapina töökohakoolituse etapp, mille jooksul praktiseeritakse pädeva töökohakoolituse juhendaja (OJTI) järelevalve all eelnevalt omandatud rutiinseid tööolukordi ja -oskusi toimuva lennuliikluse olukorras;

| iii) | lisaks alapunktides i ja ii sätestatule nõutakse üksuse oskusmärke/oskusmärgete puhul keeruliste ja tiheda liiklusega olukordade käsitlemiseks töökohal toimuva koolituse etapile eelnevat etappi, mis täiustaks eelnevalt omandatud pädevusmärgete rutiine ja -oskusi ning valmistaks ette selles üksuses tõenäoliselt tekkivateks lennuliikluse olukordadeks; |
| --- | --- |

iii)

lisaks alapunktides i ja ii sätestatule nõutakse üksuse oskusmärke/oskusmärgete puhul keeruliste ja tiheda liiklusega olukordade käsitlemiseks töökohal toimuva koolituse etapile eelnevat etappi, mis täiustaks eelnevalt omandatud pädevusmärgete rutiine ja -oskusi ning valmistaks ette selles üksuses tõenäoliselt tekkivateks lennuliikluse olukordadeks;

| (3) | jätkukoolitus eesmärgiga säilitada loa oskusmärgete kehtivus, mis koosneb järgmisest:






  i) | täienduskoolitus; |
| --- | --- | --- |

(3)

jätkukoolitus eesmärgiga säilitada loa oskusmärgete kehtivus, mis koosneb järgmisest:

i)

täienduskoolitus;

| ii) | ümberõpe, kui on asjakohane. |
| --- | --- |

ii)

ümberõpe, kui on asjakohane.

| (b) | Lisaks alapunktis a osutatud koolitusliikidele võivad lennujuhid läbida järgmised koolitusliigid:






  (1) | praktiliste oskuste instruktori koolitus, mille läbimine võimaldab töökohakoolituse juhendaja (OJTI) või treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke välja anda, taastada või pikendada selle kehtivust; |
| --- | --- | --- |

(b)

Lisaks alapunktis a osutatud koolitusliikidele võivad lennujuhid läbida järgmised koolitusliigid:

(1)

praktiliste oskuste instruktori koolitus, mille läbimine võimaldab töökohakoolituse juhendaja (OJTI) või treeningseadme instruktori (STDI) oskusmärke välja anda, taastada või pikendada selle kehtivust;

| (2) | tasemetestijakoolitus, mille läbimine võimaldab tasemetestija oskusmärke välja anda, taastada või pikendada selle kehtivust. |
| --- | --- |

(2)

tasemetestijakoolitus, mille läbimine võimaldab tasemetestija oskusmärke välja anda, taastada või pikendada selle kehtivust.

2. JAOTIS

Algkoolituse nõuded

ATCO.D.010   Algkoolituse sisu

| (a) | Algkoolitus, mis on mõeldud lennujuhiõpilase loa taotlejale või mille läbimine võimaldab välja anda täiendava pädevusmärke ja/või (vajaduse korral) oskusmärke, koosneb järgmisest:






  (1) | baaskoolitus, mis koosneb I lisa 2. liite kõikidest ainetest, teemadest ja allteemadest; |
| --- | --- | --- |

(a)

Algkoolitus, mis on mõeldud lennujuhiõpilase loa taotlejale või mille läbimine võimaldab välja anda täiendava pädevusmärke ja/või (vajaduse korral) oskusmärke, koosneb järgmisest:

(1)

baaskoolitus, mis koosneb I lisa 2. liite kõikidest ainetest, teemadest ja allteemadest;

| (2) | pädevuskoolitus, mis koosneb vähemalt ühe järgmise aspekti ainetest, teemadest ja allteemadest:






  i) | lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV), määratletud I lisa 3. liites; |
| --- | --- | --- |

(2)

pädevuskoolitus, mis koosneb vähemalt ühe järgmise aspekti ainetest, teemadest ja allteemadest:

i)

lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV), määratletud I lisa 3. liites;

| ii) | lähilennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI) (TWR), määratletud I lisa 4. liites; |
| --- | --- |

ii)

lähilennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI) (TWR), määratletud I lisa 4. liites;

| iii) | protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP), määratletud I lisa 5. liites; |
| --- | --- |

iii)

protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP), määratletud I lisa 5. liites;

| iv) | protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP), määratletud I lisa 6. liites; |
| --- | --- |

iv)

protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP), määratletud I lisa 6. liites;

| v) | seirega lähenemislennujuhtimine (APS), määratletud I lisa 7. liites; |
| --- | --- |

v)

seirega lähenemislennujuhtimine (APS), määratletud I lisa 7. liites;

| vi) | seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS), määratletud I lisa 8. liites. |
| --- | --- |

vi)

seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS), määratletud I lisa 8. liites.

| (b) | Täiendava pädevusmärke koolitus koosneb alapunkti a alapunktis 2 sätestatud vähemalt ühe pädevusmärke ainetest, teemadest ja allteemadest. |
| --- | --- |

(b)

Täiendava pädevusmärke koolitus koosneb alapunkti a alapunktis 2 sätestatud vähemalt ühe pädevusmärke ainetest, teemadest ja allteemadest.

| (c) | Koolitus, mis kavandatakse pädevusmärke reaktiveerimiseks punkti ATCO.B.010 alapunkti b kohase eelneva pädevuse ebaeduka hindamise järel, kohandatakse nimetatud hindamise tulemusega. |
| --- | --- |

(c)

Koolitus, mis kavandatakse pädevusmärke reaktiveerimiseks punkti ATCO.B.010 alapunkti b kohase eelneva pädevuse ebaeduka hindamise järel, kohandatakse nimetatud hindamise tulemusega.

| (d) | Muu kui punkti ATCO.B.015 alapunkti a alapunktis 3 osutatud oskusmärke koolitus koosneb koolitusorganisatsiooni väljatöötatud ainetest, teemadest ja allteemadest, mis on koolituskursuse osana heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(d)

Muu kui punkti ATCO.B.015 alapunkti a alapunktis 3 osutatud oskusmärke koolitus koosneb koolitusorganisatsiooni väljatöötatud ainetest, teemadest ja allteemadest, mis on koolituskursuse osana heaks kiidetud.

| (e) | Baas- ja/või pädevuskoolitust võib täiendada ainete, teemade ja allteemadega, mis on spetsiifilised funktsionaalsele õhuruumiosale või riiklikule keskkonnale. |
| --- | --- |

(e)

Baas- ja/või pädevuskoolitust võib täiendada ainete, teemade ja allteemadega, mis on spetsiifilised funktsionaalsele õhuruumiosale või riiklikule keskkonnale.

ATCO.D.015   Algkoolituse kava

Koolitusorganisatsioon kehtestab algkoolituse kava ja pädev asutus kiidab selle heaks. See sisaldab vähemalt järgmist:

| (a) | punkti ATCO.D.010 kohaselt korraldatava algkoolituse sisu; |
| --- | --- |

(a)

punkti ATCO.D.010 kohaselt korraldatava algkoolituse sisu;

| (b) | punkti ATCO.D.020 alapunkti b kohaselt korraldatava algkoolituse struktuur; |
| --- | --- |

(b)

punkti ATCO.D.020 alapunkti b kohaselt korraldatava algkoolituse struktuur;

| (c) | algkoolituse kursus(t)e korraldamise protsess; |
| --- | --- |

(c)

algkoolituse kursus(t)e korraldamise protsess;

| (d) | koolitusmeetodid; |
| --- | --- |

(d)

koolitusmeetodid;

| (e) | algkoolituse kursus(t)e minimaalne ja maksimaalne kestus; |
| --- | --- |

(e)

algkoolituse kursus(t)e minimaalne ja maksimaalne kestus;

| (f) | edukalt läbitud baaskoolituse kursust korrakohaselt arvesse võttes algkoolituse kursus(t)e kohaldamise protsess punkti ATCO.D.010 alapunkti b kontekstis; |
| --- | --- |

(f)

edukalt läbitud baaskoolituse kursust korrakohaselt arvesse võttes algkoolituse kursus(t)e kohaldamise protsess punkti ATCO.D.010 alapunkti b kontekstis;

| (g) | punktide ATCO.D.025 ja ATCO.D.035 kohased eksami- ja hindamisprotsessid ning punktide ATCO.D.030 ja ATCO.D.040 kohased tegevuseesmärgid; |
| --- | --- |

(g)

punktide ATCO.D.025 ja ATCO.D.035 kohased eksami- ja hindamisprotsessid ning punktide ATCO.D.030 ja ATCO.D.040 kohased tegevuseesmärgid;

| (h) | koolituspersonali kvalifikatsioon, rollid ja kohustused; |
| --- | --- |

(h)

koolituspersonali kvalifikatsioon, rollid ja kohustused;

| (i) | koolituse varajase lõpetamise protsess; |
| --- | --- |

(i)

koolituse varajase lõpetamise protsess;

| (j) | kaebemenetlused; |
| --- | --- |

(j)

kaebemenetlused;

| (k) | algkoolituse puhul selle kohaste säilitatavate andmete kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

(k)

algkoolituse puhul selle kohaste säilitatavate andmete kindlaksmääramine;

| (l) | algkoolituse kava läbivaatamise ja muutmise menetlus ja põhjused ning selle esitamine pädevale asutusele. Algkoolituse kava vaadatakse läbi vähemalt kord kolme aasta tagant. |
| --- | --- |

(l)

algkoolituse kava läbivaatamise ja muutmise menetlus ja põhjused ning selle esitamine pädevale asutusele. Algkoolituse kava vaadatakse läbi vähemalt kord kolme aasta tagant.

ATCO.D.020   Baas- ja pädevuskoolituse kursused

| (a) | Baas- ja pädevuskoolitus korraldatakse kas eraldiseisvate või integreeritud kursustena. |
| --- | --- |

(a)

Baas- ja pädevuskoolitus korraldatakse kas eraldiseisvate või integreeritud kursustena.

| (b) | Baas- ja pädevuskoolituse kursused või integreeritud algkoolituse kursuse töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja pädev asutus kiidab need heaks. |
| --- | --- |

(b)

Baas- ja pädevuskoolituse kursused või integreeritud algkoolituse kursuse töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja pädev asutus kiidab need heaks.

| (c) | Kui algkoolitus korraldatakse integreeritud kursusena, eristatakse selgelt eksameid ja hindamisi, mis on tehtud:






  (1) | baaskoolituse ja |
| --- | --- | --- |

(c)

Kui algkoolitus korraldatakse integreeritud kursusena, eristatakse selgelt eksameid ja hindamisi, mis on tehtud:

(1)

baaskoolituse ja

| (2) | iga pädevuskoolituse raames. |
| --- | --- |

(2)

iga pädevuskoolituse raames.

| (d) | Algkoolituse või täiendavaks pädevusmärke väljaandmiseks vajaliku koolituse edukat lõpetamist tõendab koolitusorganisatsiooni väljastatav tunnistus. |
| --- | --- |

(d)

Algkoolituse või täiendavaks pädevusmärke väljaandmiseks vajaliku koolituse edukat lõpetamist tõendab koolitusorganisatsiooni väljastatav tunnistus.

| (e) | Baaskoolituse edukat lõpetamist tõendab taotleja nõudmisel koolitusorganisatsiooni väljastatav tunnistus. |
| --- | --- |

(e)

Baaskoolituse edukat lõpetamist tõendab taotleja nõudmisel koolitusorganisatsiooni väljastatav tunnistus.

ATCO.D.025   Baaskoolituse eksamid ja hindamised

| (a) | Baaskoolituse kursused sisaldavad teooria eksamit ja hindamist/teoreetilisi eksameid ja hindamisi. |
| --- | --- |

(a)

Baaskoolituse kursused sisaldavad teooria eksamit ja hindamist/teoreetilisi eksameid ja hindamisi.

| (b) | Teooriaeksam(id) loetakse sooritatu(te)ks, kui taotleja on konkreetsel eksamil kogunud vähemalt 75 % võimalikest punktidest. |
| --- | --- |

(b)

Teooriaeksam(id) loetakse sooritatu(te)ks, kui taotleja on konkreetsel eksamil kogunud vähemalt 75 % võimalikest punktidest.

| (c) | Punktis ATCO.D.030 loetletud tegevuseesmärkide hindamine/hindamised tehakse osaliste funktsioonidega treeningseadmete või imitaatori põhjal. |
| --- | --- |

(c)

Punktis ATCO.D.030 loetletud tegevuseesmärkide hindamine/hindamised tehakse osaliste funktsioonidega treeningseadmete või imitaatori põhjal.

| (d) | Hindamine (hindamised) loetakse edukalt läbituks, kui taotleja tõendab pidevalt lennujuhtimisteenuste raames punkti ATCO.D.030 kohast nõutavat tegevust ja ohutu käitamise kohast käitumist. |
| --- | --- |

(d)

Hindamine (hindamised) loetakse edukalt läbituks, kui taotleja tõendab pidevalt lennujuhtimisteenuste raames punkti ATCO.D.030 kohast nõutavat tegevust ja ohutu käitamise kohast käitumist.

ATCO.D.030   Baaskoolituse tegevuseesmärgid

Hindamine/hindamised sisaldavad järgmiste tegevuseesmärkide hindamist:

| (a) | tööpositsiooni seadmete kontrollimine ja kasutamine; |
| --- | --- |

(a)

tööpositsiooni seadmete kontrollimine ja kasutamine;

| (b) | olukorrast teadlikkuse arendamine ja selle säilitamine lennuliikluse jälgimise ja vajaduse korral õhusõidukite tuvastamise kaudu; |
| --- | --- |

(b)

olukorrast teadlikkuse arendamine ja selle säilitamine lennuliikluse jälgimise ja vajaduse korral õhusõidukite tuvastamise kaudu;

| (c) | lennuinfo näidikusüsteemi(de) andmete jälgimine ja ajakohastamine; |
| --- | --- |

(c)

lennuinfo näidikusüsteemi(de) andmete jälgimine ja ajakohastamine;

| (d) | asjakohasel sagedusel pideva kuulamisvalve säilitamine; |
| --- | --- |

(d)

asjakohasel sagedusel pideva kuulamisvalve säilitamine;

| (e) | lennuliikluse kontekstis asjakohaste lennulubade, juhiste ja teabe esitamine; |
| --- | --- |

(e)

lennuliikluse kontekstis asjakohaste lennulubade, juhiste ja teabe esitamine;

| (f) | heakskiidetud fraseoloogia kasutamine; |
| --- | --- |

(f)

heakskiidetud fraseoloogia kasutamine;

| (g) | tõhus suhtlus; |
| --- | --- |

(g)

tõhus suhtlus;

| (h) | hajutuse rakendamine; |
| --- | --- |

(h)

hajutuse rakendamine;

| (i) | vajaduse korral koordineerimine; |
| --- | --- |

(i)

vajaduse korral koordineerimine;

| (j) | simuleeritava õhuruumi suhtes ettenähtud korra rakendamine; |
| --- | --- |

(j)

simuleeritava õhuruumi suhtes ettenähtud korra rakendamine;

| (k) | õhusõidukite vahelise potentsiaalse konflikti tuvastamine; |
| --- | --- |

(k)

õhusõidukite vahelise potentsiaalse konflikti tuvastamine;

| (l) | tegevuste prioriteetsuse mõistmine; |
| --- | --- |

(l)

tegevuste prioriteetsuse mõistmine;

| (m) | asjakohaste hajutusmeetodite valik. |
| --- | --- |

(m)

asjakohaste hajutusmeetodite valik.

ATCO.D.035   Pädevuskoolituse eksamid ja hindamised

| (a) | Pädevuskoolituse kursused sisaldavad teoreetilist eksamit ja hindamist/teoreetilisi eksameid ja hindamisi. |
| --- | --- |

(a)

Pädevuskoolituse kursused sisaldavad teoreetilist eksamit ja hindamist/teoreetilisi eksameid ja hindamisi.

| (b) | Teooriaeksam(id) loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetsel eksamil kogunud vähemalt 75 % võimalikest punktidest. |
| --- | --- |

(b)

Teooriaeksam(id) loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetsel eksamil kogunud vähemalt 75 % võimalikest punktidest.

| (c) | Hindamine/hindamised tuginevad punktis ATCO.D.040 kirjeldatud pädevuskoolituse tegevuseesmärkidele. |
| --- | --- |

(c)

Hindamine/hindamised tuginevad punktis ATCO.D.040 kirjeldatud pädevuskoolituse tegevuseesmärkidele.

| (d) | Hindamine/hindamised tehakse imitaatori abil. |
| --- | --- |

(d)

Hindamine/hindamised tehakse imitaatori abil.

| (e) | Hindamise(d) loetakse edukalt läbituks siis, kui taotleja tõendab pidevalt lennujuhtimisteenuste raames punktis ATCO.D.040 kirjeldatu kohast nõutavat tegevust ja ohutu käitamise kohast käitumist. |
| --- | --- |

(e)

Hindamise(d) loetakse edukalt läbituks siis, kui taotleja tõendab pidevalt lennujuhtimisteenuste raames punktis ATCO.D.040 kirjeldatu kohast nõutavat tegevust ja ohutu käitamise kohast käitumist.

ATCO.D.040   Pädevuskoolituse tegevuseesmärgid

| (a) | Iga pädevuskoolituse kursuse kohta määratletakse pädevuskoolituse tegevuseesmärgid ja asjakohased ülesanded. |
| --- | --- |

(a)

Iga pädevuskoolituse kursuse kohta määratletakse pädevuskoolituse tegevuseesmärgid ja asjakohased ülesanded.

| (b) | Pädevuskoolituse tegevuseesmärkides nõutakse taotlejalt:






  (1) | võimekust juhtida lennuliiklust viisil, mis tagab ohutud, korrapärased ja kiired teenused ning |
| --- | --- | --- |

(b)

Pädevuskoolituse tegevuseesmärkides nõutakse taotlejalt:

(1)

võimekust juhtida lennuliiklust viisil, mis tagab ohutud, korrapärased ja kiired teenused ning

| (2) | keeruliste ja tiheda liiklusega olukordadega toimetulekut. |
| --- | --- |

(2)

keeruliste ja tiheda liiklusega olukordadega toimetulekut.

| (c) | Lisaks alapunktis b sätestatule tagatakse visuaallennuväljal lennujuhtimise (ADV) ja instrumentaallennuväljal lähilennujuhtimise (ADI) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:






  (1) | tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lennuvälja vastutusalas; |
| --- | --- | --- |

(c)

Lisaks alapunktis b sätestatule tagatakse visuaallennuväljal lennujuhtimise (ADV) ja instrumentaallennuväljal lähilennujuhtimise (ADI) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:

(1)

tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lennuvälja vastutusalas;

| (2) | rakendavad lennuvälja liikluse puhul lennujuhtimismeetodeid ja käitamismenetlusi. |
| --- | --- |

(2)

rakendavad lennuvälja liikluse puhul lennujuhtimismeetodeid ja käitamismenetlusi.

| (d) | Lisaks alapunktile b tagatakse protseduurilise lähenemislennujuhtimise (APP) pädevusmärke koolituse eesmärkide kaudu, et taotlejad:






  (1) | tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lähenemislennujuhtimise kindlaksmääratud vastutusalas; |
| --- | --- | --- |

(d)

Lisaks alapunktile b tagatakse protseduurilise lähenemislennujuhtimise (APP) pädevusmärke koolituse eesmärkide kaudu, et taotlejad:

(1)

tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lähenemislennujuhtimise kindlaksmääratud vastutusalas;

| (2) | rakendavad saabuva, ootava, lahkuva ja ülelendava lennuliikluse puhul protseduurilist lähenemislennujuhtimist (APP), planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi. |
| --- | --- |

(2)

rakendavad saabuva, ootava, lahkuva ja ülelendava lennuliikluse puhul protseduurilist lähenemislennujuhtimist (APP), planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi.

| (e) | Lisaks alapunktile b tagatakse seirega lähenemislennujuhtimise (APS) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:






  (1) | tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lähenemislennujuhtimise kindlaksmääratud vastutusalas; |
| --- | --- | --- |

(e)

Lisaks alapunktile b tagatakse seirega lähenemislennujuhtimise (APS) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:

(1)

tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lähenemislennujuhtimise kindlaksmääratud vastutusalas;

| (2) | rakendavad saabuva, ootava, lahkuva ja ülelendava lennuliikluse puhul seirega lähenemislennujuhtimist (APS), planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi. |
| --- | --- |

(2)

rakendavad saabuva, ootava, lahkuva ja ülelendava lennuliikluse puhul seirega lähenemislennujuhtimist (APS), planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi.

| (f) | Lisaks alapunktile b tagatakse protseduurilise piirkondliku lennujuhtimise (ACP) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:






  (1) | tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lennujuhtimispiirkonna kindlaksmääratud vastutusalas ning |
| --- | --- | --- |

(f)

Lisaks alapunktile b tagatakse protseduurilise piirkondliku lennujuhtimise (ACP) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:

(1)

tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lennujuhtimispiirkonna kindlaksmääratud vastutusalas ning

| (2) | rakendavad piirkonna lennuliikluse puhul protseduurilist piirkondlikku lennujuhtimist, planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi. |
| --- | --- |

(2)

rakendavad piirkonna lennuliikluse puhul protseduurilist piirkondlikku lennujuhtimist, planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi.

| (g) | Lisaks alapunktile b tagatakse seirega piirkondliku lennujuhtimise (ACS) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:






  (1) | tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lennujuhtimispiirkonna kindlaksmääratud vastutusalas ning |
| --- | --- | --- |

(g)

Lisaks alapunktile b tagatakse seirega piirkondliku lennujuhtimise (ACS) pädevusmärke koolituse tegevuseesmärkide kaudu, et taotlejad:

(1)

tulevad töökoormusega toime ja osutavad lennuliiklusteenuseid lennujuhtimispiirkonna kindlaksmääratud vastutusalas ning

| (2) | rakendavad piirkonna lennuliikluse puhul seirega piirkondlikku lennujuhtimist, planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi. |
| --- | --- |

(2)

rakendavad piirkonna lennuliikluse puhul seirega piirkondlikku lennujuhtimist, planeerimismeetodeid ja käitamismenetlusi.

3. JAOTIS

Üksusekoolituse nõuded

ATCO.D.045   Üksusekoolituse sisu

| (a) | Üksusekoolitus koosneb üksuse koolituskava kohaselt lennujuhtimisüksuses kehtestatud iga üksuse oskusmärke koolituskursus(t)est. |
| --- | --- |

(a)

Üksusekoolitus koosneb üksuse koolituskava kohaselt lennujuhtimisüksuses kehtestatud iga üksuse oskusmärke koolituskursus(t)est.

| (b) | Üksuse oskusmärke kursuse(d) töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid punkti ATCO.D.060 kohaselt ja pädev asutus kiidab selle (need) heaks. |
| --- | --- |

(b)

Üksuse oskusmärke kursuse(d) töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid punkti ATCO.D.060 kohaselt ja pädev asutus kiidab selle (need) heaks.

| (c) | Üksusekoolitus hõlmab järgmist koolitust:






  (1) | käitusprotseduurid; |
| --- | --- | --- |

(c)

Üksusekoolitus hõlmab järgmist koolitust:

(1)

käitusprotseduurid;

| (2) | ülesannetepõhised aspektid; |
| --- | --- |

(2)

ülesannetepõhised aspektid;

| (3) | ebatavalised ja hädaolukorrad; |
| --- | --- |

(3)

ebatavalised ja hädaolukorrad;

| (4) | inimtegurid. |
| --- | --- |

(4)

inimtegurid.

ATCO.D.050   Üksusekoolituse eeltingimused

Üksusekoolitusega võivad alustada vaid isikud, kellel on:

| (a) | asjakohase pädevusmärkega ja vastavalt vajadusele oskusmärkega lennujuhiõpilase luba või |
| --- | --- |

(a)

asjakohase pädevusmärkega ja vastavalt vajadusele oskusmärkega lennujuhiõpilase luba või

| (b) | asjakohase pädevusmärkega ja vastavalt vajadusele oskusmärkega lennujuhi luba, |
| --- | --- |

(b)

asjakohase pädevusmärkega ja vastavalt vajadusele oskusmärkega lennujuhi luba,

tingimusel et täidetud on punkti ATCO.B.001 alapunktis d ja punkti ATCO.B.010 alapunktis b sätestatud nõuded.

ATCO.D.055   Üksuse koolituskava

| (a) | Üksuse koolituskava kehtestab koolitusorganisatsioon iga lennujuhtimisüksuse puhul ja pädev asutus kiidab selle heaks. |
| --- | --- |

(a)

Üksuse koolituskava kehtestab koolitusorganisatsioon iga lennujuhtimisüksuse puhul ja pädev asutus kiidab selle heaks.

| (b) | Üksuse koolituskava sisaldab vähemalt järgmist:






  (1) | pädevus- ja oskusmärked, mille koolitus läbitakse; |
| --- | --- | --- |

(b)

Üksuse koolituskava sisaldab vähemalt järgmist:

(1)

pädevus- ja oskusmärked, mille koolitus läbitakse;

| (2) | üksusekoolituse struktuur; |
| --- | --- |

(2)

üksusekoolituse struktuur;

| (3) | punkti ATCO.D.060 kohas(t)e üksuse oskusmärke kursus(t)e nimekiri; |
| --- | --- |

(3)

punkti ATCO.D.060 kohas(t)e üksuse oskusmärke kursus(t)e nimekiri;

| (4) | üksuse oskusmärke kursus(t)e korraldamise protsess; |
| --- | --- |

(4)

üksuse oskusmärke kursus(t)e korraldamise protsess;

| (5) | koolitusmeetodid; |
| --- | --- |

(5)

koolitusmeetodid;

| (6) | üksuse oskusmärke kursus(t)e minimaalne kestus; |
| --- | --- |

(6)

üksuse oskusmärke kursus(t)e minimaalne kestus;

| (7) | omandatud pädevus- ja/või oskusmärkeid ning taotlejate kogemusi (kui kohaldatakse) korrakohaselt arvesse võttev üksuse oskusmärke kursus(t)e kohandamise protsess; |
| --- | --- |

(7)

omandatud pädevus- ja/või oskusmärkeid ning taotlejate kogemusi (kui kohaldatakse) korrakohaselt arvesse võttev üksuse oskusmärke kursus(t)e kohandamise protsess;

| (8) | punkti ATCO.D.065 kohaselt teoreetiliste teadmiste ja mõistmise tõendamise protsessid, sh eksamite arv, sagedus ja liik ning edukaks sooritamiseks vajalik punktide arv, mis on eksamil saadavatest võimalikest punktidest vähemalt 75 %; |
| --- | --- |

(8)

punkti ATCO.D.065 kohaselt teoreetiliste teadmiste ja mõistmise tõendamise protsessid, sh eksamite arv, sagedus ja liik ning edukaks sooritamiseks vajalik punktide arv, mis on eksamil saadavatest võimalikest punktidest vähemalt 75 %;

| (9) | punkti ATCO.D.070 kohased hindamisprotsessid, sh hindamiste arv ja sagedus; |
| --- | --- |

(9)

punkti ATCO.D.070 kohased hindamisprotsessid, sh hindamiste arv ja sagedus;

| (10) | koolituspersonali kvalifikatsioon, rollid ja kohustused; |
| --- | --- |

(10)

koolituspersonali kvalifikatsioon, rollid ja kohustused;

| (11) | koolituse varajase lõpetamise protsess; |
| --- | --- |

(11)

koolituse varajase lõpetamise protsess;

| (12) | kaebemenetlused; |
| --- | --- |

(12)

kaebemenetlused;

| (13) | üksusekoolituse asjakohaste säilitatavate andmete kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

(13)

üksusekoolituse asjakohaste säilitatavate andmete kindlaksmääramine;

| (14) | iga üksusekoolituse konkreetsete tuvastatud ebatavaliste ja hädaolukordade nimekiri; |
| --- | --- |

(14)

iga üksusekoolituse konkreetsete tuvastatud ebatavaliste ja hädaolukordade nimekiri;

| (15) | üksusekoolituse kava läbivaatamise ja muutmise menetlus ja põhjused ning selle esitamine pädevale asutusele. Üksusekoolituse kava vaadatakse läbi vähemalt kord kolme aasta tagant. |
| --- | --- |

(15)

üksusekoolituse kava läbivaatamise ja muutmise menetlus ja põhjused ning selle esitamine pädevale asutusele. Üksusekoolituse kava vaadatakse läbi vähemalt kord kolme aasta tagant.

ATCO.D.060   Üksuse oskusmärke kursus

| (a) | Üksuse oskusmärke kursus on loas sisalduva üksuse oskusmärke väljaandmiseks või selle kehtivuse taastamiseks vajalike asjakohaste üksusekoolituse etappide kombinatsioon. Iga kursus sisaldab järgmist:






  (1) | üleminekukoolituse etapp; |
| --- | --- | --- |

(a)

Üksuse oskusmärke kursus on loas sisalduva üksuse oskusmärke väljaandmiseks või selle kehtivuse taastamiseks vajalike asjakohaste üksusekoolituse etappide kombinatsioon. Iga kursus sisaldab järgmist:

(1)

üleminekukoolituse etapp;

| (2) | töökohakoolituse etapp. |
| --- | --- |

(2)

töökohakoolituse etapp.

Punkti ATCO.D.005 alapunkti a alapunkti 2 kohaselt hõlmatakse vajaduse korral ka töökohakoolituse eelne etapp.

| (b) | Alapunktis a esitatud üksusekoolituse etapid korraldatakse kas eraldi või integreeritult. |
| --- | --- |

(b)

Alapunktis a esitatud üksusekoolituse etapid korraldatakse kas eraldi või integreeritult.

| (c) | Üksuse oskusmärke kursusel on punkti ATCO.D.045 alapunktile c vastav õppekava ja tegevuseesmärgid, mis teostatakse üksuse koolituskava kohaselt. |
| --- | --- |

(c)

Üksuse oskusmärke kursusel on punkti ATCO.D.045 alapunktile c vastav õppekava ja tegevuseesmärgid, mis teostatakse üksuse koolituskava kohaselt.

| (d) | Üksuse oskusmärke kursuseid, mis sisaldavad punkti ATCO.B.015 kohast pädevuse oskusmärke/oskusmärgete koolitust, täiendatakse lisakoolitusega, mis võimaldab omandada asjakohasest oskusmärkest tulenevad oskused. |
| --- | --- |

(d)

Üksuse oskusmärke kursuseid, mis sisaldavad punkti ATCO.B.015 kohast pädevuse oskusmärke/oskusmärgete koolitust, täiendatakse lisakoolitusega, mis võimaldab omandada asjakohasest oskusmärkest tulenevad oskused.

| (e) | Muu kui punkti ATCO.B.015 alapunkti a alapunktis 3 osutatud oskusmärke koolitus koosneb koolitusorganisatsiooni väljatöötatud ainetest, ainete eesmärkidest, teemadest ja allteemadest, mis on koolituskursuse osana heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(e)

Muu kui punkti ATCO.B.015 alapunkti a alapunktis 3 osutatud oskusmärke koolitus koosneb koolitusorganisatsiooni väljatöötatud ainetest, ainete eesmärkidest, teemadest ja allteemadest, mis on koolituskursuse osana heaks kiidetud.

| (f) | Loa vahetamisele järgnevad üksuse oskusmärke kursused kohandatakse nii, et need sisaldavad funktsionaalse õhuruumiosa või riikliku keskkonna spetsiifilisi algkoolituse elemente. |
| --- | --- |

(f)

Loa vahetamisele järgnevad üksuse oskusmärke kursused kohandatakse nii, et need sisaldavad funktsionaalse õhuruumiosa või riikliku keskkonna spetsiifilisi algkoolituse elemente.

ATCO.D.065   Teoreetiliste teadmiste ja mõistmise tõendamine

Teoreetilisi teadmisi ja mõistmist tõendatakse eksamite kaudu.

ATCO.D.070   Üksuse oskusmärke kursuste ajal toimuvad hindamised

| (a) | Taotlejat hinnatakse tavapäraste tegevustingimustega töökeskkonnas vähemalt üks kord töökohakoolituse lõpus. |
| --- | --- |

(a)

Taotlejat hinnatakse tavapäraste tegevustingimustega töökeskkonnas vähemalt üks kord töökohakoolituse lõpus.

| (b) | Kui üksuse oskusmärke kursus sisaldab töökohakoolituse eelset etappi, hinnatakse taotleja oskusi treeningseadmel vähemalt nimetatud etapi lõpus. |
| --- | --- |

(b)

Kui üksuse oskusmärke kursus sisaldab töökohakoolituse eelset etappi, hinnatakse taotleja oskusi treeningseadmel vähemalt nimetatud etapi lõpus.

| (c) | Olenemata alapunktist a võidakse treeningseadet kasutada üksuse oskusmärke hindamise jooksul, et tõendada nende õpetatud protseduuride rakendamist, millega töökeskkonnas hindamise jooksul kokkupuude puudus. |
| --- | --- |

(c)

Olenemata alapunktist a võidakse treeningseadet kasutada üksuse oskusmärke hindamise jooksul, et tõendada nende õpetatud protseduuride rakendamist, millega töökeskkonnas hindamise jooksul kokkupuude puudus.

4. JAOTIS

Jätkukoolituse nõuded

ATCO.D.075   Jätkukoolitus

Jätkukoolitus koosneb täienduskoolituse ja ümberõppe kursustest ja need korraldatakse punkti ATCO.B.025 kohases üksuse pädevuskavas sisalduvate nõuete kohaselt.

ATCO.D.080   Täienduskoolitus

| (a) | Täienduskoolituse kursuse(d) töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja pädev asutus kiidab selle/need heaks. |
| --- | --- |

(a)

Täienduskoolituse kursuse(d) töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja pädev asutus kiidab selle/need heaks.

| (b) | Täienduskoolituse eesmärk on vaadata läbi, tugevdada või täiustada lennujuhtide olemasolevaid teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud lennuliikluse ohutu, korrapärase ja kiire voo tagamiseks, ning see sisaldab vähemalt järgmist:






  (1) | tavapraktika ja protseduuride koolitus, kasutades heakskiidetud fraseoloogiat ja tõhusat suhtlust; |
| --- | --- | --- |

(b)

Täienduskoolituse eesmärk on vaadata läbi, tugevdada või täiustada lennujuhtide olemasolevaid teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud lennuliikluse ohutu, korrapärase ja kiire voo tagamiseks, ning see sisaldab vähemalt järgmist:

(1)

tavapraktika ja protseduuride koolitus, kasutades heakskiidetud fraseoloogiat ja tõhusat suhtlust;

| (2) | ebatavalisi ja hädaolukordi käsitlev koolitus, kasutades heakskiidetud fraseoloogiat ja tõhusat suhtlust ning |
| --- | --- |

(2)

ebatavalisi ja hädaolukordi käsitlev koolitus, kasutades heakskiidetud fraseoloogiat ja tõhusat suhtlust ning

| (3) | inimtegurid. |
| --- | --- |

(3)

inimtegurid.

| (c) | Täienduskoolituse õppekava töötatakse välja ja kui isik täiendab lennujuhi oskusi, töötatakse välja ka tegevuseesmärgid. |
| --- | --- |

(c)

Täienduskoolituse õppekava töötatakse välja ja kui isik täiendab lennujuhi oskusi, töötatakse välja ka tegevuseesmärgid.

ATCO.D.085   Ümberõpe

| (a) | Ümberõppe kursuse(d) töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja pädev asutus kiidab selle/need heaks. |
| --- | --- |

(a)

Ümberõppe kursuse(d) töötavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja pädev asutus kiidab selle/need heaks.

| (b) | Ümberõppe eesmärk on tagada töökeskkonna muutmise suhtes asjakohased teadmised ja oskused; ümberõpet korraldavad koolitusorganisatsioonid, kui muutuste ohutushindamise käigus järeldatakse, et selline koolitus on vajalik. |
| --- | --- |

(b)

Ümberõppe eesmärk on tagada töökeskkonna muutmise suhtes asjakohased teadmised ja oskused; ümberõpet korraldavad koolitusorganisatsioonid, kui muutuste ohutushindamise käigus järeldatakse, et selline koolitus on vajalik.

| (c) | Ümberõppe koolituskursuste jaoks määratakse kindlaks:






  (1) | kursuse asjakohane koolitusmeetod ja selle kestus, võttes arvesse muutuste laadi ja ulatust, ning |
| --- | --- | --- |

(c)

Ümberõppe koolituskursuste jaoks määratakse kindlaks:

(1)

kursuse asjakohane koolitusmeetod ja selle kestus, võttes arvesse muutuste laadi ja ulatust, ning

| (2) | ümberõppe eksami- ja/või hindamismeetodid. |
| --- | --- |

(2)

ümberõppe eksami- ja/või hindamismeetodid.

| (d) | Ümberõpe korraldatakse enne seda, kui lennujuhid hakkavad muudetud töökeskkonnas oma loast tulenevaid õigusi kasutama. |
| --- | --- |

(d)

Ümberõpe korraldatakse enne seda, kui lennujuhid hakkavad muudetud töökeskkonnas oma loast tulenevaid õigusi kasutama.

5. JAOTIS

Väljaõppejuhendajate ja tasemetestijate koolitus

ATCO.D.090   Praktiliste oskuste instruktorite koolitus

| (a) | Praktiliste oskuste instruktorite koolituse arendavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja see koosneb järgmisest:






  (1) | töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ja/või treeningseadme instruktori (STDI) praktiliste õpetamismeetodite kursus, sh hindamine; |
| --- | --- | --- |

(a)

Praktiliste oskuste instruktorite koolituse arendavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja see koosneb järgmisest:

(1)

töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ja/või treeningseadme instruktori (STDI) praktiliste õpetamismeetodite kursus, sh hindamine;

| (2) | praktilisi õpetamismeetodeid käsitlev täienduskoolituse kursus; |
| --- | --- |

(2)

praktilisi õpetamismeetodeid käsitlev täienduskoolituse kursus;

| (3) | praktiliste oskuste instruktorite pädevuse hindamise meetod(id). |
| --- | --- |

(3)

praktiliste oskuste instruktorite pädevuse hindamise meetod(id).

| (b) | Pädev asutus peab punktis a viidatud koolituskursused ja hindamismeetodid heaks kiitma. |
| --- | --- |

(b)

Pädev asutus peab punktis a viidatud koolituskursused ja hindamismeetodid heaks kiitma.

ATCO.D.095   Tasemetestijate koolitus

| (a) | Tasemetestijate koolituse arendavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja see koosneb järgmisest:






  (1) | tasemetestijate koolituskursus, sh hindamine; |
| --- | --- | --- |

(a)

Tasemetestijate koolituse arendavad välja ja korraldavad koolitusorganisatsioonid ja see koosneb järgmisest:

(1)

tasemetestijate koolituskursus, sh hindamine;

| (2) | hindamisoskuseid käsitlev täienduskoolituse kursus; |
| --- | --- |

(2)

hindamisoskuseid käsitlev täienduskoolituse kursus;

| (3) | tasemetestijate pädevuse hindamise meetod(id). |
| --- | --- |

(3)

tasemetestijate pädevuse hindamise meetod(id).

| (b) | Pädev asutus peab punktis a viidatud koolituskursused ja hindamismeetodi heaks kiitma. |
| --- | --- |

(b)

Pädev asutus peab punktis a viidatud koolituskursused ja hindamismeetodi heaks kiitma.

I lisa 1. liide

KEELEOSKUSTASEMETE SKAALA – KEELEOSKUSNÕUDED

Keeleoskustasemete skaala: eksperttase, edasijõudnu tase ja kutsetase

| Tase | Hääldus
  Kasutab lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti | Struktuur
  Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandele vastavast keelefunktsioonist | Sõnavara | Ladusus | Arusaamine | Suhtlemine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksperttase
  6 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist. | Valdab võrdselt hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ja lauseehitust. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks nii tuntud kui ka tundmatutel teemadel. Sõnavara on idiomaatiline, nüansirikas ja registritundlik. | Võimeline rääkima pikka aega loomulikult ning pingutuseta. Varieerib kõnevoolu stilistilise mõju saavutamiseks, näiteks mõne mõtte rõhutamiseks. Kasutab spontaanselt sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu. | Mõistab kõnet ühtviisi hästi paljudes erinevates olukordades ning märkab keelelisi ja kultuurilisi peensusi. | Suudab pingutuseta suhelda peaaegu kõikides olukordades. Mõistab verbaalseid ja mitteverbaalseid märguandeid ja vastab nendele asjakohaselt. |
| Edasijõudnute tase
  5 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist. | Valdab hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ning lauseehitust. Püüab moodustada keerulisemaid struktuure, kuid mõnikord võib sellega seoses esineda arusaamist takistavaid vigu. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid pidevalt ja edukalt ümber sõnastada. Mõnikord kasutab idiomaatilisi väljendeid. | Võimeline rääkima pikka aega ja erilise pingutuseta tuntud teemadel, samas ei tarvitse kasutada kõnevoolu varieerimist stilistilise vahendina. Oskab kasutada sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu. | Mõistab hästi kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel ning reageerib üldjuhul õigesti keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemidele. Suudab mõista kõne eri variante (nt dialekte ja/või aktsente) või stiile. | Vastused on kiired, asjakohased ja informatiivsed. Suudab rääkija/kuulaja rolle hästi täita. |
| Kutsetase
  4 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis mõnikord takistavad arusaamist. | Kasutab põhilisi grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone loominguliselt ja üldiselt õigesti. Võib teha vigu eelkõige ebaharilikes või ootamatutes olukordades, kuid enamasti ei takista need arusaamist. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid sageli edukalt ümber sõnastada, kui sõnavara peaks ebaharilike või ootamatute olukordade puhul ebapiisavaks osutuma. | Kasutab rääkides sobivat tempot. Kohati võib esineda kõne takerdumist, kui sisseharjunud või kinnistunud fraasidest koosnevalt kõnelt minnakse üle spontaansele vestlusele, aga see ei takista tõhusat suhtlemist. Oskab kasutada piiratud hulgal abi-, määr- ja sidesõnu. Täitesõnade kasutamine ei ole häiriv. | Mõistab enamasti õigesti kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide puhul võib kõnest arusaamine olla aeglasem või nõuda selgitava strateegia kasutamist. | Vastused on üldiselt kiired, asjakohased, ja informatiivsed. Algatab ja hoiab ülal vestlust ka ootamatutes olukordades. Tuleb piisavalt hästi toime ilmsete vääritimõistmiste lahendamisega kontrollküsimuste esitamise ning kinnituste või selgituste abil. |

Tase

Hääldus

Kasutab lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti

Struktuur

Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandele vastavast keelefunktsioonist

Sõnavara

Ladusus

Arusaamine

Suhtlemine

Eksperttase

6

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist.

Valdab võrdselt hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ja lauseehitust.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks nii tuntud kui ka tundmatutel teemadel. Sõnavara on idiomaatiline, nüansirikas ja registritundlik.

Võimeline rääkima pikka aega loomulikult ning pingutuseta. Varieerib kõnevoolu stilistilise mõju saavutamiseks, näiteks mõne mõtte rõhutamiseks. Kasutab spontaanselt sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu.

Mõistab kõnet ühtviisi hästi paljudes erinevates olukordades ning märkab keelelisi ja kultuurilisi peensusi.

Suudab pingutuseta suhelda peaaegu kõikides olukordades. Mõistab verbaalseid ja mitteverbaalseid märguandeid ja vastab nendele asjakohaselt.

Edasijõudnute tase

5

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist.

Valdab hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ning lauseehitust. Püüab moodustada keerulisemaid struktuure, kuid mõnikord võib sellega seoses esineda arusaamist takistavaid vigu.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid pidevalt ja edukalt ümber sõnastada. Mõnikord kasutab idiomaatilisi väljendeid.

Võimeline rääkima pikka aega ja erilise pingutuseta tuntud teemadel, samas ei tarvitse kasutada kõnevoolu varieerimist stilistilise vahendina. Oskab kasutada sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu.

Mõistab hästi kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel ning reageerib üldjuhul õigesti keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemidele. Suudab mõista kõne eri variante (nt dialekte ja/või aktsente) või stiile.

Vastused on kiired, asjakohased ja informatiivsed. Suudab rääkija/kuulaja rolle hästi täita.

Kutsetase

4

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis mõnikord takistavad arusaamist.

Kasutab põhilisi grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone loominguliselt ja üldiselt õigesti. Võib teha vigu eelkõige ebaharilikes või ootamatutes olukordades, kuid enamasti ei takista need arusaamist.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid sageli edukalt ümber sõnastada, kui sõnavara peaks ebaharilike või ootamatute olukordade puhul ebapiisavaks osutuma.

Kasutab rääkides sobivat tempot. Kohati võib esineda kõne takerdumist, kui sisseharjunud või kinnistunud fraasidest koosnevalt kõnelt minnakse üle spontaansele vestlusele, aga see ei takista tõhusat suhtlemist. Oskab kasutada piiratud hulgal abi-, määr- ja sidesõnu. Täitesõnade kasutamine ei ole häiriv.

Mõistab enamasti õigesti kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide puhul võib kõnest arusaamine olla aeglasem või nõuda selgitava strateegia kasutamist.

Vastused on üldiselt kiired, asjakohased, ja informatiivsed. Algatab ja hoiab ülal vestlust ka ootamatutes olukordades. Tuleb piisavalt hästi toime ilmsete vääritimõistmiste lahendamisega kontrollküsimuste esitamise ning kinnituste või selgituste abil.

Keeleoskustasemete skaala: kutsetaseme-eelne tase, algtase ja algtaseme-eelne tase

| Tase | Hääldus
  Kasutab lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti | Struktuur
  Asjakohased grammatilised struktuurid ja lausekonstruktsioonid sõltuvad ülesande täitmisel kasutatavast keelest | Sõnavara | Ladusus | Arusaamine | Suhtlemine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kutsetaseme-eelne tase
  3 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist. | Ei valda alati hästi ennustatavates olukordades kasutatavaid grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone. Vead takistavad sageli arusaamist. | Sõnavara ulatus ja täpsus on tihti piisavad suhtlemiseks üldistel, konkreetsel või tööga seotud teemadel, ent sõnavara on piiratud ja sõnavalik tihti sobimatu. Sõnavara puudumise korral ei suuda lauseid edukalt ümber sõnastada. | Oskab rääkida, kuid väljendid ja pausid on tihti sobimatud. Sobiva sõna otsimine ja keelekasutuse aeglus võib takistada tõhusat suhtlemist. Täitesõnade kasutamine on mõnikord häiriv. | Enamasti mõistab kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Ei tarvitse mõista keele või olukorra keerukusest või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleeme. | Vastused on mõnikord kiired, asjakohased ja informatiivsed. Võib erilise pingutuseta algatada ja ülal hoida vestlust tuttavatel teemadel ja ennustatavates olukordades. Ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide lahendamisega üldjuhul toime ei tule. |
| Algtase
  2 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on tugevalt mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist. | Suudab kasutada vaid piiratud hulgal lihtsaid päheõpitud grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone | Piiratud sõnavara, mis koosneb ainult üksikutest sõnadest ja päheõpitud fraasidest. | Suudab kasutada väga lühikesi, üksikuid, päheõpitud lausungeid, teeb tihti pause või kasutab sobivate väljendite otsimisel ja vähem tuntud sõnade hääldamisel häirivalt tihti täitesõnu. | Arusaamine piirdub üksikute ja päheõpitud fraasidega, mida hääldatakse hoolikalt ja aeglaselt. | Vastamisaeg on pikk ja vastused ei ole sageli asjakohased. Suhtlemine piirdub lihtsate rutiinsete teadete vahetamisega. |
| Algtaseme-eelne tase
  1 | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. | Vastab algtaseme-eelsele tasemele | Vastab algtaseme-eelsele tasemele | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. |

Tase

Hääldus

Kasutab lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti

Struktuur

Asjakohased grammatilised struktuurid ja lausekonstruktsioonid sõltuvad ülesande täitmisel kasutatavast keelest

Sõnavara

Ladusus

Arusaamine

Suhtlemine

Kutsetaseme-eelne tase

3

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist.

Ei valda alati hästi ennustatavates olukordades kasutatavaid grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone. Vead takistavad sageli arusaamist.

Sõnavara ulatus ja täpsus on tihti piisavad suhtlemiseks üldistel, konkreetsel või tööga seotud teemadel, ent sõnavara on piiratud ja sõnavalik tihti sobimatu. Sõnavara puudumise korral ei suuda lauseid edukalt ümber sõnastada.

Oskab rääkida, kuid väljendid ja pausid on tihti sobimatud. Sobiva sõna otsimine ja keelekasutuse aeglus võib takistada tõhusat suhtlemist. Täitesõnade kasutamine on mõnikord häiriv.

Enamasti mõistab kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Ei tarvitse mõista keele või olukorra keerukusest või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleeme.

Vastused on mõnikord kiired, asjakohased ja informatiivsed. Võib erilise pingutuseta algatada ja ülal hoida vestlust tuttavatel teemadel ja ennustatavates olukordades. Ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide lahendamisega üldjuhul toime ei tule.

Algtase

2

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on tugevalt mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist.

Suudab kasutada vaid piiratud hulgal lihtsaid päheõpitud grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone

Piiratud sõnavara, mis koosneb ainult üksikutest sõnadest ja päheõpitud fraasidest.

Suudab kasutada väga lühikesi, üksikuid, päheõpitud lausungeid, teeb tihti pause või kasutab sobivate väljendite otsimisel ja vähem tuntud sõnade hääldamisel häirivalt tihti täitesõnu.

Arusaamine piirdub üksikute ja päheõpitud fraasidega, mida hääldatakse hoolikalt ja aeglaselt.

Vastamisaeg on pikk ja vastused ei ole sageli asjakohased. Suhtlemine piirdub lihtsate rutiinsete teadete vahetamisega.

Algtaseme-eelne tase

1

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

Vastab algtaseme-eelsele tasemele

Vastab algtaseme-eelsele tasemele

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

I lisa 2. liide

BAASKOOLITUS

(Viide: I lisa — ATCO-osa D-alajao 2. jaotise punkti ATCO.D.010 alapunkti a alapunkt 1)

SISUKORD

| 1. ÕPPEAINE: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE |
| --- | --- |

1. ÕPPEAINE:

| 2. ÕPPEAINE: | LENNUNDUSÕIGUS |
| --- | --- |

2. ÕPPEAINE:

| 3. ÕPPEAINE: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE |
| --- | --- |

3. ÕPPEAINE:

| 4. ÕPPEAINE: | METEOROLOOGIA |
| --- | --- |

4. ÕPPEAINE:

| 5. ÕPPEAINE: | NAVIGATSIOON |
| --- | --- |

5. ÕPPEAINE:

| 6. ÕPPEAINE: | ÕHUSÕIDUKID |
| --- | --- |

6. ÕPPEAINE:

| 7. ÕPPEAINE: | INIMTEGURID |
| --- | --- |

7. ÕPPEAINE:

| 8. ÕPPEAINE: | SEADMED JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

8. ÕPPEAINE:

| 9. ÕPPEAINE: | KUTSEKESKKOND |
| --- | --- |

9. ÕPPEAINE:

1. ÕPPEAINE:   SISSEJUHATUS KURSUSESSE

TEEMA INTRB 1 –   KURSUSE JUHTIMINE

| Allteema INTRB 1.1 – | Kursuse tutvustus |
| --- | --- |

Allteema INTRB 1.1 –

Kursuse tutvustus

| Allteema INTRB 1.2 – | Kursuse administreerimine |
| --- | --- |

Allteema INTRB 1.2 –

Kursuse administreerimine

| Allteema INTRB 1.3 – | Õppematerjalid ja koolitusdokumendid |
| --- | --- |

Allteema INTRB 1.3 –

Õppematerjalid ja koolitusdokumendid

TEEMA INTRB 2 –   SISSEJUHATUS LENNUJUHTIMISE KOOLITUSKURSUSSE

| Allteema INTRB 2.1 – | Kursuse sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

Allteema INTRB 2.1 –

Kursuse sisu ja ülesehitus

| Allteema INTRB 2.2 – | Koolituse põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema INTRB 2.2 –

Koolituse põhimõtted

| Allteema INTRB 2.3 – | Hindamisprotsess |
| --- | --- |

Allteema INTRB 2.3 –

Hindamisprotsess

TEEMA INTRB 3. –   SISSEJUHATUS ATCO TULEVIKKU

| Allteema INTRB 3.1– | Tööalased väljavaated |
| --- | --- |

Allteema INTRB 3.1–

Tööalased väljavaated

2. ÕPPEAINE:   LENNUNDUSÕIGUS

TEEMA LAWB 1 –   SISSEJUHATUS LENNUNDUSÕIGUSESSE

| Allteema LAWB 1.1 – | Lennundusõiguse olulisus |
| --- | --- |

Allteema LAWB 1.1 –

Lennundusõiguse olulisus

TEEMA LAWB 2 –   RAHVUSVAHELISED ORGANISATSIOONID

| Allteema LAWB 2.1 – | ICAO |
| --- | --- |

Allteema LAWB 2.1 –

ICAO

| Allteema LAWB 2.2 – | Euroopa ja muud asutused |
| --- | --- |

Allteema LAWB 2.2 –

Euroopa ja muud asutused

| Allteema LAWB 2.3 – | Lennundusliidud |
| --- | --- |

Allteema LAWB 2.3 –

Lennundusliidud

TEEMA LAWB 3 –   RIIKLIKUD ORGANISATSIOONID

| Allteema LAWB 3.1 – | Eesmärk ja funktsioon |
| --- | --- |

Allteema LAWB 3.1 –

Eesmärk ja funktsioon

| Allteema LAWB 3.2 – | Riiklikud menetlused |
| --- | --- |

Allteema LAWB 3.2 –

Riiklikud menetlused

| Allteema LAWB 3.3 – | Pädev asutus |
| --- | --- |

Allteema LAWB 3.3 –

Pädev asutus

| Allteema LAWB 3.4 – | Riiklikud lennundusliidud |
| --- | --- |

Allteema LAWB 3.4 –

Riiklikud lennundusliidud

TEEMA LAWB 4 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE OHUTUSJUHTIMINE

| Allteema LAWB 4.1 – | Ohutuseeskirjad |
| --- | --- |

Allteema LAWB 4.1 –

Ohutuseeskirjad

| Allteema LAWB 4.2 – | Ohutusjuhtimise süsteem |
| --- | --- |

Allteema LAWB 4.2 –

Ohutusjuhtimise süsteem

TEEMA LAWB 5. –   EESKIRJAD JA MÄÄRUSED

| Allteema LAWB 5.1 – | Mõõtühikud |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.1 –

Mõõtühikud

| Allteema LAWB 5.2 – | ATCO litsentseerimine/sertifitseerimine |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.2 –

ATCO litsentseerimine/sertifitseerimine

| Allteema LAWB 5.3 – | Ülevaade aeronavigatsiooniteenustest ja lennuliiklusteenustest |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.3 –

Ülevaade aeronavigatsiooniteenustest ja lennuliiklusteenustest

| Allteema LAWB 5.4 – | Lennureeglid |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.4 –

Lennureeglid

| Allteema LAWB 5.5 – | Õhuruum ja ATS-marsruudid |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.5 –

Õhuruum ja ATS-marsruudid

| Allteema LAWB 5.6 – | Lennuplaan |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.6 –

Lennuplaan

| Allteema LAWB 5.7 – | Lennuväljad |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.7 –

Lennuväljad

| Allteema LAWB 5.8 – | Instrumentaallennureeglite järgi toimuvate lendude (IFR-lendude) protseduurid ootetsoonis |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.8 –

Instrumentaallennureeglite järgi toimuvate lendude (IFR-lendude) protseduurid ootetsoonis

| Allteema LAWB 5.9 – | Visuaallennureeglite järgi toimuvate lendude (IFR-lendude) protseduurid ootetsoonis |
| --- | --- |

Allteema LAWB 5.9 –

Visuaallennureeglite järgi toimuvate lendude (IFR-lendude) protseduurid ootetsoonis

3. ÕPPEAINE:   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

TEEMA ATMB 1. –   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

| Allteema LAWB 1.1 – | Mõõtühikute kasutamine |
| --- | --- |

Allteema LAWB 1.1 –

Mõõtühikute kasutamine

| Allteema ATMB 1.2 – | Lennujuhtimisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATMB 1.2 –

Lennujuhtimisteenus

| Allteema ATMB 1.3 – | Lennuinfoteenus (FIS) |
| --- | --- |

Allteema ATMB 1.3 –

Lennuinfoteenus (FIS)

| Allteema ATMB 1.4 – | Häireteenus (ALRS) |
| --- | --- |

Allteema ATMB 1.4 –

Häireteenus (ALRS)

| Allteema ATMB 1.5 – | Lennuliikluse nõustamisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATMB 1.5 –

Lennuliikluse nõustamisteenus

| Allteema ATMB 1.6 – | Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATMB 1.6 –

Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine

| Allteema ATMB 1.7 – | Õhuruumi korraldamine |
| --- | --- |

Allteema ATMB 1.7 –

Õhuruumi korraldamine

TEEMA ATMB 2 –   KÕRGUSE MÕÕTMINE JA LENNUTASANDITE JAOTAMINE

| Allteema ATMB 2.1 – | Kõrguse mõõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATMB 2.1 –

Kõrguse mõõtmine

| Allteema ATMB 2.2 – | Üleminekutasand |
| --- | --- |

Allteema ATMB 2.2 –

Üleminekutasand

| Allteema ATMB 2.3 – | Lennutasandite jaotamine |
| --- | --- |

Allteema ATMB 2.3 –

Lennutasandite jaotamine

TEEMA ATMB 3 –   RAADIOSIDE (RT)

| Allteema ATMB 3.1 – | Üldine töökord seoses raadiosidega |
| --- | --- |

Allteema ATMB 3.1 –

Üldine töökord seoses raadiosidega

TEEMA ATMB 4 –   LENNUJUHTIMISÜKSUSE LOAD JA LENNUJUHTIMISÜKSUSE JUHISED

| Allteema ATMB 4.1 – | Lennujuhtimisüksuse lubade liigid ja sisu |
| --- | --- |

Allteema ATMB 4.1 –

Lennujuhtimisüksuse lubade liigid ja sisu

| Allteema ATMB 4.2 – | Lennujuhtimisüksuse juhised |
| --- | --- |

Allteema ATMB 4.2 –

Lennujuhtimisüksuse juhised

TEEMA ATMB 5 –   KOORDINEERIMINE

| Allteema ATMB 5.1 – | Koordineerimise põhimõtted, liigid ja sisu |
| --- | --- |

Allteema ATMB 5.1 –

Koordineerimise põhimõtted, liigid ja sisu

| Allteema ATMB 5.2 – | Koordineerimise vajalikkus |
| --- | --- |

Allteema ATMB 5.2 –

Koordineerimise vajalikkus

| Allteema ATMB 5.3 – | Koordineerimisvahendid |
| --- | --- |

Allteema ATMB 5.3 –

Koordineerimisvahendid

TEEMA ATMB 6 –   ANDMETE KUVAMINE

| Allteema ATMB 6.1 – | Andmetest väljavõtete tegemine |
| --- | --- |

Allteema ATMB 6.1 –

Andmetest väljavõtete tegemine

| Allteema ATMB 6.2 – | Andmehaldus |
| --- | --- |

Allteema ATMB 6.2 –

Andmehaldus

TEEMA ATMB 7 –   HAJUTAMINE

| Allteema ATMB 7.1 – | Vertikaalne hajutus ja protseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATMB 7.1 –

Vertikaalne hajutus ja protseduurid

| Allteema ATMB 7.2 – | Horisontaalne hajutus ja protseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATMB 7.2 –

Horisontaalne hajutus ja protseduurid

| Allteema ATMB 7.3 – | Visuaalne hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATMB 7.3 –

Visuaalne hajutus

| Allteema ATMB 7.4 – | Hajutus lennuväljadel ja protseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATMB 7.4 –

Hajutus lennuväljadel ja protseduurid

| Allteema ATMB 7.5 – | Lennujuhtimise seiresüsteemidel põhinev hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATMB 7.5 –

Lennujuhtimise seiresüsteemidel põhinev hajutus

| Allteema ATMB 7.6 – | Keerisjälje hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATMB 7.6 –

Keerisjälje hajutus

TEEMA ATMB 8 –   ÕHUKOKKUPÕRKE VÄLTIMISE SÜSTEEMID JA MAAPEALSED OHUTUSABINÕUD

| Allteema ATMB 8.1 – | Õhukokkupõrke vältimise süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATMB 8.1 –

Õhukokkupõrke vältimise süsteemid

| Allteema ATMB 8.2 – | Maapealsed ohutusabinõud |
| --- | --- |

Allteema ATMB 8.2 –

Maapealsed ohutusabinõud

TEEMA ATMB 9 –   PRAKTILISED PÕHIOSKUSED

| Allteema ATMB 9.1 – | Liikluse korraldamise protsess |
| --- | --- |

Allteema ATMB 9.1 –

Liikluse korraldamise protsess

| Allteema ATMB 9.2 – | Kõikide pädevusmärgete puhul nõutavad praktilised põhioskused |
| --- | --- |

Allteema ATMB 9.2 –

Kõikide pädevusmärgete puhul nõutavad praktilised põhioskused

| Allteema ATMB 9.3 – | Lennuväljadega seoses nõutavad praktilised põhioskused |
| --- | --- |

Allteema ATMB 9.3 –

Lennuväljadega seoses nõutavad praktilised põhioskused

| Allteema ATMB 9.4 – | Seire puhul nõutavad praktilised põhioskused |
| --- | --- |

Allteema ATMB 9.4 –

Seire puhul nõutavad praktilised põhioskused

4. ÕPPEAINE:   METEOROLOOGIA

TEEMA METB 1 –   SISSEJUHATUS METEOROLOOGIASSE

| Allteema METB 1.1 – | Mõõtühikute kasutamine |
| --- | --- |

Allteema METB 1.1 –

Mõõtühikute kasutamine

| Allteema METB 1.2 – | Lennundus ja meteoroloogia |
| --- | --- |

Allteema METB 1.2 –

Lennundus ja meteoroloogia

| Allteema METB 1.3 – | Meteoroloogiateeninduse korraldus |
| --- | --- |

Allteema METB 1.3 –

Meteoroloogiateeninduse korraldus

TEEMA METB 2 –   ATMOSFÄÄR

| Allteema METB 2.1 – | Koostis ja struktuur |
| --- | --- |

Allteema METB 2.1 –

Koostis ja struktuur

| Allteema METB 2.2 – | Standardatmosfäär |
| --- | --- |

Allteema METB 2.2 –

Standardatmosfäär

| Allteema METB 2.3 – | Soojus ja temperatuur |
| --- | --- |

Allteema METB 2.3 –

Soojus ja temperatuur

| Allteema METB 2.4 – | Atmosfääris sisalduv vesi |
| --- | --- |

Allteema METB 2.4 –

Atmosfääris sisalduv vesi

| Allteema METB 2.5 – | Õhurõhk |
| --- | --- |

Allteema METB 2.5 –

Õhurõhk

TEEMA METB 3 –   LIIKUMISED ATMOSFÄÄRIS

| Allteema METB 3.1 – | Üldine õhuringlus |
| --- | --- |

Allteema METB 3.1 –

Üldine õhuringlus

| Allteema METB 3.2 – | Õhumassid ja frontide süsteem |
| --- | --- |

Allteema METB 3.2 –

Õhumassid ja frontide süsteem

| Allteema METB 3.3 – | Mesosüsteemid |
| --- | --- |

Allteema METB 3.3 –

Mesosüsteemid

| Allteema METB 3.4 – | Tuul |
| --- | --- |

Allteema METB 3.4 –

Tuul

TEEMA METB 4 –   ILMASTIKUNÄHTUSED

| Allteema METB 4.1 – | Pilved |
| --- | --- |

Allteema METB 4.1 –

Pilved

| Allteema METB 4.2 – | Sademete liigid |
| --- | --- |

Allteema METB 4.2 –

Sademete liigid

| Allteema METB 4.3 – | Nähtavus |
| --- | --- |

Allteema METB 4.3 –

Nähtavus

| Allteema METB 4.4 – | Ilmastikuohud |
| --- | --- |

Allteema METB 4.4 –

Ilmastikuohud

TEEMA METB 5 –   METEOROLOOGIATEAVE LENNUNDUSE JAOKS

| Allteema METB 5.1 – | Teated ja andmed |
| --- | --- |

Allteema METB 5.1 –

Teated ja andmed

5. ÕPPEAINE:   NAVIGATSIOON

TEEMA NAVB 1 –   SISSEJUHATUS NAVIGATSIOONI

| Allteema NAVB 1.1 – | Mõõtühikute kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAVB 1.1 –

Mõõtühikute kasutamine

| Allteema NAVB 1.2 – | Navigatsiooni eesmärk ja kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAVB 1.2 –

Navigatsiooni eesmärk ja kasutamine

TEEMA NAVB 2 –   MAA

| Allteema NAVB 2.1 – | Koht ja Maa liikumine |
| --- | --- |

Allteema NAVB 2.1 –

Koht ja Maa liikumine

| Allteema NAVB 2.2 – | Koordinaatide, suundade ja vahemaade süsteem |
| --- | --- |

Allteema NAVB 2.2 –

Koordinaatide, suundade ja vahemaade süsteem

| Allteema NAVB 2.3 – | Magnetväli |
| --- | --- |

Allteema NAVB 2.3 –

Magnetväli

TEEMA NAVB 3 –   KAARDID JA AERONAVIGATSIOONILISED SKEEMID

| Allteema NAVB 3.1 – | Kaartide koostamine ja projektsioonid |
| --- | --- |

Allteema NAVB 3.1 –

Kaartide koostamine ja projektsioonid

| Allteema NAVB 3.2 – | Lennunduses kasutatavad kaardid ja skeemid |
| --- | --- |

Allteema NAVB 3.2 –

Lennunduses kasutatavad kaardid ja skeemid

TEEMA NAVB 4 –   NAVIGATSIOONI PÕHIALUSED

| Allteema NAVB 4.1 – | Tuule mõju |
| --- | --- |

Allteema NAVB 4.1 –

Tuule mõju

| Allteema NAVB 4.2 – | Kiirus |
| --- | --- |

Allteema NAVB 4.2 –

Kiirus

| Allteema NAVB 4.3 – | Visuaalnavigatsioon |
| --- | --- |

Allteema NAVB 4.3 –

Visuaalnavigatsioon

| Allteema NAVB 4.4 – | Lennu planeerimise navigatsiooniaspektid |
| --- | --- |

Allteema NAVB 4.4 –

Lennu planeerimise navigatsiooniaspektid

TEEMA NAVB 5 –   INSTRUMENTAALNAVIGATSIOON

| Allteema NAVB 5.1 – | Maapealsed süsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAVB 5.1 –

Maapealsed süsteemid

| Allteema NAVB 5.2 – | Inertsiaalnavigatsiooni süsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAVB 5.2 –

Inertsiaalnavigatsiooni süsteemid

| Allteema NAVB 5.3 – | Satelliidipõhised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAVB 5.3 –

Satelliidipõhised süsteemid

| Allteema NAVB 5.4 – | Instrumentaallähenemise protseduurid |
| --- | --- |

Allteema NAVB 5.4 –

Instrumentaallähenemise protseduurid

TEEMA NAVB 6 –   SUUTLIKKUSEL PÕHINEV NAVIGATSIOON

| Allteema NAVB 6.1 – | Piirkondliku navigatsiooni põhimõtted ja eelised |
| --- | --- |

Allteema NAVB 6.1 –

Piirkondliku navigatsiooni põhimõtted ja eelised

| Allteema NAVB 6.2 – | Sissejuhatus suutlikkusel põhinevasse navigatsiooni |
| --- | --- |

Allteema NAVB 6.2 –

Sissejuhatus suutlikkusel põhinevasse navigatsiooni

| Allteema NAVB 6.3 – | Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAVB 6.3 –

Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine

TEEMA NAVB 7 –   NAVIGATSIOONI ARENGUSUUNAD

| Allteema NAVB 7.1 – | Edasised arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema NAVB 7.1 –

Edasised arengusuunad

6. ÕPPEAINE:   ÕHUSÕIDUKID

TEEMA ACFTB 1 –   SISSEJUHATUS ÕHUSÕIDUKITESSE

| Allteema ACFTB 1.1 – | Mõõtühikute kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 1.1 –

Mõõtühikute kasutamine

| Allteema ACFTB 1.2 – | Lennundus ja õhusõidukid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 1.2 –

Lennundus ja õhusõidukid

TEEMA ACFTB 2 –   AERODÜNAAMIKA ALUSED

| Allteema ACFTB 2.1 – | Õhusõidukile mõjuvad jõud |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 2.1 –

Õhusõidukile mõjuvad jõud

| Allteema ACFTB 2.2 – | Õhusõiduki konstruktsioonikomponendid ja juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 2.2 –

Õhusõiduki konstruktsioonikomponendid ja juhtimine

| Allteema ACFTB 2.3 – | Lennurežiimide diapasoon |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 2.3 –

Lennurežiimide diapasoon

TEEMA ACFTB 3 –   ÕHUSÕIDUKITE KATEGOORIAD

| Allteema ACFTB 3.1 – | Õhusõidukite kategooriad |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 3.1 –

Õhusõidukite kategooriad

| Allteema ACFTB 3.2 – | Keerisjälje kategooriad |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 3.2 –

Keerisjälje kategooriad

| Allteema ACFTB 3.3 – | ICAO lähenemise kategooriad |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 3.3 –

ICAO lähenemise kategooriad

| Allteema ACFTB 3.4 – | Keskkonnakategooriad |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 3.4 –

Keskkonnakategooriad

TEEMA ACFTB 4 –   ÕHUSÕIDUKI NÄITAJAD

| Allteema ACFTB 4.1 – | Tuvastamine |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 4.1 –

Tuvastamine

| Allteema ACFTB 4.2 – | Tehnilised andmed |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 4.2 –

Tehnilised andmed

TEEMA ACFTB 5 –   ÕHUSÕIDUKITE MOOTORID

| Allteema ACFTB 5.1 – | Kolbmootorid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 5.1 –

Kolbmootorid

| Allteema ACFTB 5.2 – | Reaktiivmootorid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 5.2 –

Reaktiivmootorid

| Allteema ACFTB 5.3 – | Turbopropellermootorid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 5.3 –

Turbopropellermootorid

| Allteema ACFTB 5.4 – | Lennukikütused |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 5.4 –

Lennukikütused

TEEMA ACFTB 6 –   ÕHUSÕIDUKITE SÜSTEEMID JA MÕÕTERIISTAD

| Allteema ACFTB 6.1 – | Lennumõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 6.1 –

Lennumõõteriistad

| Allteema ACFTB 6.2 – | Navigeerimismõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 6.2 –

Navigeerimismõõteriistad

| Allteema ACFTB 6.3 – | Mootorite mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 6.3 –

Mootorite mõõteriistad

| Allteema ACFTB 6.4 – | Õhusõidukite süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 6.4 –

Õhusõidukite süsteemid

TEEMA ACFTB 7 –   ÕHUSÕIDUKI SUUTLIKKUST MÕJUTAVAD TEGURID

| Allteema ACFTB 7.1 – | Stardiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 7.1 –

Stardiga seotud tegurid

| Allteema ACFTB 7.2 – | Tõusuga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 7.2 –

Tõusuga seotud tegurid

| Allteema ACFTB 7.3 – | Reisiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 7.3 –

Reisiga seotud tegurid

| Allteema ACFTB 7.4 – | Laskumise ja alglähenemisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 7.4 –

Laskumise ja alglähenemisega seotud tegurid

| Allteema ACFTB 7.5 – | Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 7.5 –

Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid

| Allteema ACFTB 7.6 – | Majanduslikud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 7.6 –

Majanduslikud tegurid

| Allteema ACFTB 7.7 – | Keskkonnategurid |
| --- | --- |

Allteema ACFTB 7.7 –

Keskkonnategurid

7. ÕPPEAINE:   INIMTEGURID

TEEMA HUMB 1 –   SISSEJUHATUS INIMTEGURITESSE

| Allteema HUMB 1.1 – | Õppetehnikad |
| --- | --- |

Allteema HUMB 1.1 –

Õppetehnikad

| Allteema HUMB 1.2 – | Inimtegurite tähtsus lennujuhtimise jaoks |
| --- | --- |

Allteema HUMB 1.2 –

Inimtegurite tähtsus lennujuhtimise jaoks

| Allteema HUMB 1.3 – | Inimtegurid ja lennujuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUMB 1.3 –

Inimtegurid ja lennujuhtimine

TEEMA HUMB 2 –   INIMVÕIMED

| Allteema HUMB 2.1 – | Isiklik käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUMB 2.1 –

Isiklik käitumine

| Allteema HUMB 2.2 – | Ohutuskultuur ja ametialane käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUMB 2.2 –

Ohutuskultuur ja ametialane käitumine

| Allteema HUMB 2.3 – | Tervis ja heaolu |
| --- | --- |

Allteema HUMB 2.3 –

Tervis ja heaolu

| Allteema HUMB 2.4 – | Meeskonnatöö |
| --- | --- |

Allteema HUMB 2.4 –

Meeskonnatöö

| Allteema HUMB 2.5 – | Inimeste põhivajadused töökohal |
| --- | --- |

Allteema HUMB 2.5 –

Inimeste põhivajadused töökohal

| Allteema HUMB 2.6 – | Stress |
| --- | --- |

Allteema HUMB 2.6 –

Stress

TEEMA HUMB 3 –   INIMLIK VIGA

| Allteema HUMB 3.1 – | Vigadega kaasnevad ohud |
| --- | --- |

Allteema HUMB 3.1 –

Vigadega kaasnevad ohud

| Allteema HUMB 3.2 – | Inimliku vea määratlus |
| --- | --- |

Allteema HUMB 3.2 –

Inimliku vea määratlus

| Allteema HUMB 3.3 – | Inimliku vea liigitused |
| --- | --- |

Allteema HUMB 3.3 –

Inimliku vea liigitused

| Allteema HUMB 3.4 – | Riskianalüüs ja riskijuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUMB 3.4 –

Riskianalüüs ja riskijuhtimine

TEEMA HUMB 4 –   TEABEVAHETUS

| Allteema HUMB 4.1 – | Tõhusa teabevahetuse tähtsus lennujuhtimises |
| --- | --- |

Allteema HUMB 4.1 –

Tõhusa teabevahetuse tähtsus lennujuhtimises

| Allteema HUMB 4.2 – | Teabe vahetamise protsess |
| --- | --- |

Allteema HUMB 4.2 –

Teabe vahetamise protsess

| Allteema HUMB 4.3 – | Teabe vahetamise viisid |
| --- | --- |

Allteema HUMB 4.3 –

Teabe vahetamise viisid

TEEMA HUMB 5 –   TÖÖKESKKOND

| Allteema HUMB 5.1 – | Ergonoomika ja vajadus hea kavandamise järele |
| --- | --- |

Allteema HUMB 5.1 –

Ergonoomika ja vajadus hea kavandamise järele

| Allteema HUMB 5.2 – | Seadmed ja vahendid |
| --- | --- |

Allteema HUMB 5.2 –

Seadmed ja vahendid

| Allteema HUMB 5.3 – | Automatiseerimine |
| --- | --- |

Allteema HUMB 5.3 –

Automatiseerimine

8. ÕPPEAINE:   SEADMED JA SÜSTEEMID

TEEMA EQPSB 1 –   LENNUJUHTIMISSEADMED

| Allteema EQPSB 1.1 – | Lennujuhtimisseadmete põhiliigid |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 1.1 –

Lennujuhtimisseadmete põhiliigid

TEEMA EQPSB 2 –   RAADIO

| Allteema EQPSB 2.1 – | Raadioside teooria |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 2.1 –

Raadioside teooria

| Allteema EQPSB 2.2 – | Peilimine |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 2.2 –

Peilimine

TEEMA EQPSB 3 –   SIDEVAHENDID

| Allteema EQPSB 3.1 – | Raadioside |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 3.1 –

Raadioside

| Allteema EQPSB 3.2 – | Lennuliiklusteeninduse üksuste/positsioonide vaheline kõneside |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 3.2 –

Lennuliiklusteeninduse üksuste/positsioonide vaheline kõneside

| Allteema EQPSB 3.3 – | Andmeside |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 3.3 –

Andmeside

| Allteema EQPSB 3.4 – | Sidepidamine lennuettevõtjaga |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 3.4 –

Sidepidamine lennuettevõtjaga

TEEMA EQPSB 4 –   SISSEJUHATUS SEIRESSE

| Allteema EQPSB 4.1 – | Seire kontseptsioon lennuliiklusteenustes |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 4.1 –

Seire kontseptsioon lennuliiklusteenustes

TEEMA EQPSB 5 –   RADAR

| Allteema EQPSB 5.1 – | Radari põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 5.1 –

Radari põhimõtted

| Allteema EQPSB 5.2 – | Primaarradar |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 5.2 –

Primaarradar

| Allteema EQPSB 5.3 – | Sekundaarradar |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 5.3 –

Sekundaarradar

| Allteema EQPSB 5.4 – | Radarite kasutamine |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 5.4 –

Radarite kasutamine

| Allteema EQPSB 5.5 – | S-režiim |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 5.5 –

S-režiim

TEEMA EQPSB 6 –   AUTOMAATNE SÕLTUV SEIRE

| Allteema EQPSB 6.1 – | Automaatse sõltuva seire põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 6.1 –

Automaatse sõltuva seire põhimõtted

| Allteema EQPSB 6.2 – | Automaatse sõltuva seire kasutamine |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 6.2 –

Automaatse sõltuva seire kasutamine

TEEMA EQPSB 7 –   MULTILATERATSIOON

| Allteema EQPSB 7.1 – | Multilateratsiooni põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 7.1 –

Multilateratsiooni põhimõtted

| Allteema EQPSB 7.2 – | Multilateratsiooni kasutamine |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 7.2 –

Multilateratsiooni kasutamine

TEEMA EQPSB 8 –   SEIREANDMETE TÖÖTLEMINE

| Allteema EQPSB 8.1 – | Seireandmete võrk |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 8.1 –

Seireandmete võrk

| Allteema EQPSB 8.2 – | Seireandmete võrgu tööpõhimõtted |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 8.2 –

Seireandmete võrgu tööpõhimõtted

TEEMA EQPSB 9 –   TULEVIKUSEADMED

| Allteema EQPSB 9.1 – | Uued arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 9.1 –

Uued arengusuunad

TEEMA EQPSB 10 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE AUTOMATISEERIMINE

| Allteema EQPSB 10.1 – | Automatiseerimise põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 10.1 –

Automatiseerimise põhimõtted

| Allteema EQPSB 10.2 – | Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN) |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 10.2 –

Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN)

| Allteema EQPSB 10.3 – | Pidev andmevahetus |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 10.3 –

Pidev andmevahetus

| Allteema EQPSB 10.4 – | Teabe automaatseks levitamiseks kasutatavad süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 10.4 –

Teabe automaatseks levitamiseks kasutatavad süsteemid

TEEMA EQPSB 11 –   TÖÖKOHAD

| Allteema EQPSB 11.1 – | Töökohtadel kasutatavad seadmed |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 11.1 –

Töökohtadel kasutatavad seadmed

| Allteema EQPSB 11.2 – | Lähilennujuhtimine |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 11.2 –

Lähilennujuhtimine

| Allteema EQPSB 11.3 – | Lähenemislennujuhtimine |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 11.3 –

Lähenemislennujuhtimine

| Allteema EQPSB 11.4 – | Piirkondlik lennujuhtimine |
| --- | --- |

Allteema EQPSB 11.4 –

Piirkondlik lennujuhtimine

9. ÕPPEAINE:   KUTSEKESKKOND

TEEMA PENB 1 –   TUTVUSTAMINE

| Allteema PENB 1.1 – | Lennuliiklusteenused ja lennuvälja rajatised |
| --- | --- |

Allteema PENB 1.1 –

Lennuliiklusteenused ja lennuvälja rajatised

TEEMA PENB 2 –   ÕHURUUMI KASUTAJAD

| Allteema PENB 2.1 – | Tsiviillennundus |
| --- | --- |

Allteema PENB 2.1 –

Tsiviillennundus

| Allteema PENB 2.2 – | Kaitselennundus |
| --- | --- |

Allteema PENB 2.2 –

Kaitselennundus

| Allteema PENB 2.3 – | Pilootidele seatud ootused ja nõuded |
| --- | --- |

Allteema PENB 2.3 –

Pilootidele seatud ootused ja nõuded

TEEMA PENB 3 –   KLIENDISUHTED

| Allteema PENB 3.1 – | Kliendisuhted |
| --- | --- |

Allteema PENB 3.1 –

Kliendisuhted

TEEMA PENB 4 –   KESKKONNAKAITSE

| Allteema PENB 4.1 – | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

Allteema PENB 4.1 –

Keskkonnakaitse

I lisa 3. liide

LENNUJUHTIMINE VISUAALLENNUVÄLJAL (ADV)

(Viide: I lisa – ATCO-osa D-alajao 2. jaotise punkt ATCO.D.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunkt i)

SISUKORD

| 1. ÕPPEAINE: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE |
| --- | --- |

1. ÕPPEAINE:

| 2. ÕPPEAINE: | LENNUNDUSÕIGUS |
| --- | --- |

2. ÕPPEAINE:

| 3. ÕPPEAINE: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE |
| --- | --- |

3. ÕPPEAINE:

| 4. ÕPPEAINE: | METEOROLOOGIA |
| --- | --- |

4. ÕPPEAINE:

| 5. ÕPPEAINE: | NAVIGATSIOON |
| --- | --- |

5. ÕPPEAINE:

| 6. ÕPPEAINE: | ÕHUSÕIDUKID |
| --- | --- |

6. ÕPPEAINE:

| 7. ÕPPEAINE: | INIMTEGURID |
| --- | --- |

7. ÕPPEAINE:

| 8. ÕPPEAINE: | SEADMED JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

8. ÕPPEAINE:

| 9. ÕPPEAINE: | KUTSEKESKKOND |
| --- | --- |

9. ÕPPEAINE:

| 10. ÕPPEAINE: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD |
| --- | --- |

10. ÕPPEAINE:

| 11. ÕPPEAINE: | LENNUVÄLJAD |
| --- | --- |

11. ÕPPEAINE:

1. ÕPPEAINE:   SISSEJUHATUS KURSUSESSE

TEEMA INTR 1 –   KURSUSE JUHTIMINE

| Allteema INTR 1.1 – | Kursuse tutvustus |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.1 –

Kursuse tutvustus

| Allteema INTR 1.2 – | Kursuse administreerimine |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.2 –

Kursuse administreerimine

| Allteema INTR 1.3 – | Õppematerjal ja koolitusdokumendid |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.3 –

Õppematerjal ja koolitusdokumendid

TEEMA INTR 2 –   SISSEJUHATUS LENNUJUHTIMISE KOOLITUSKURSUSESSE

| Allteema INTR 2.1 – | Kursuse sisu ja korraldus |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.1 –

Kursuse sisu ja korraldus

| Allteema INTR 2.2 – | Koolituse põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.2 –

Koolituse põhimõtted

| Allteema INTR 2.3 – | Hindamisprotsess |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.3 –

Hindamisprotsess

2. ÕPPEAINE:   LENNUNDUSÕIGUS

TEEMA LAW 1 –   LENNUJUHI LUBADE VÄLJAANDMINE/PÄDEVUSTUNNISTUS

| Allteema LAW 1.1 – | Õigused ja tingimused |
| --- | --- |

Allteema LAW 1.1 –

Õigused ja tingimused

TEEMA LAW 2 –   EESKIRJAD JA MÄÄRUSED

| Allteema LAW 2.1 – | Aruanded |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.1 –

Aruanded

| Allteema LAW 2.2 – | Õhuruum |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.2 –

Õhuruum

TEEMA LAW 3 –   OHUTUSJUHTIMINE LENNUJUHTIMISEL

| Allteema LAW 3.1 – | Tagasiside andmise protsess |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.1 –

Tagasiside andmise protsess

| Allteema LAW 3.2 – | Ohutusalased uurimised |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.2 –

Ohutusalased uurimised

3. ÕPPEAINE:   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

TEEMA ATM 1 –   TEENUSTE OSUTAMINE

| Allteema ATM 1.1 – | Lähilennujuhtimisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.1 –

Lähilennujuhtimisteenus

| Allteema ATM 1.2 – | Lennuinfoteenus (FIS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.2 –

Lennuinfoteenus (FIS)

| Allteema ATM 1.3 – | Häireteenus (ALRS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.3 –

Häireteenus (ALRS)

| Allteema ATM 1.4 – | Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.4 –

Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine

TEEMA ATM 2 –   SIDE

| Allteema ATM 2.1 – | Tõhus side |
| --- | --- |

Allteema ATM 2.1 –

Tõhus side

TEEMA ATM 3 –   LENNUJUHTIMISÜKSUSE LOAD JA LENNUJUHTIMISÜKSUSE JUHISED

| Allteema ATM 3.1 – | Lennujuhtimisüksuse load |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.1 –

Lennujuhtimisüksuse load

| Allteema ATM 3.2 – | Lennujuhtimisüksuse juhised |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.2 –

Lennujuhtimisüksuse juhised

TEEMA ATM 4 –   KOORDINEERIMINE

| Allteema ATM 4.1 – | Koordineerimise vajalikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.1 –

Koordineerimise vajalikkus

| Allteema ATM 4.2 – | Koordineerimisvahendid ja -meetodid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.2 –

Koordineerimisvahendid ja -meetodid

| Allteema ATM 4.3 – | Koordineerimisprotseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.3 –

Koordineerimisprotseduurid

TEEMA ATM 5 –   KÕRGUSE MÕÕTMINE JA LENNUTASANDITE JAOTAMINE

| Allteema ATM 5.1 – | Kõrguse mõõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.1 –

Kõrguse mõõtmine

TEEMA ATM 6 –   HAJUTAMINE

| Allteema ATM 6.1 – | Väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.1 –

Väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus

| Allteema ATM 6.2 – | Maanduvate õhusõidukite ja eelnevalt maandunud või väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.2 –

Maanduvate õhusõidukite ja eelnevalt maandunud või väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus

| Allteema ATM 6.3 – | Keerisjälje ajapõhine pikihajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.3 –

Keerisjälje ajapõhine pikihajutus

| Allteema ATM 6.4 – | Vähendatud hajutusmiinimumid |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.4 –

Vähendatud hajutusmiinimumid

TEEMA ATM 7 –   ÕHUKOKKUPÕRKE VÄLTIMISE SÜSTEEMID JA MAAPEALSED OHUTUSABINÕUD

| Allteema ATM 7.1 – | Õhukokkupõrke vältimise süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.1 –

Õhukokkupõrke vältimise süsteemid

| Allteema ATM 7.2 – | Maapealsed ohutusabinõud |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.2 –

Maapealsed ohutusabinõud

TEEMA ATM 8 –   ANDMETE KUVAMINE

| Allteema ATM 8.1 – | Andmehaldus |
| --- | --- |

Allteema ATM 8.1 –

Andmehaldus

TEEMA ATM 9 –   KÄITAMISKESKKOND (SIMULEERITUD)

| Allteema ATM 9.1 – | Käitamiskeskkonna terviklikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.1 –

Käitamiskeskkonna terviklikkus

| Allteema ATM 9.2 – | Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.2 –

Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine

| Allteema ATM 9.3 – | Üleandmine/ülevõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.3 –

Üleandmine/ülevõtmine

TEEMA ATM 10 –   LÄHILENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAMINE

| Allteema ATM 10.1 – | Vastutus teenuse osutamise eest |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.1 –

Vastutus teenuse osutamise eest

| Allteema ATM 10.2 – | Lähilennujuhtimisüksuse funktsioonid |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.2 –

Lähilennujuhtimisüksuse funktsioonid

| Allteema ATM 10.3 – | Liikluse korraldamise protsess |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.3 –

Liikluse korraldamise protsess

| Allteema ATM 10.4 – | Maapealsed navigatsioonituled |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.4 –

Maapealsed navigatsioonituled

| Allteema ATM 10.5 – | Lennujuhtimisüksuse poolt õhusõidukile edastatav teave |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.5 –

Lennujuhtimisüksuse poolt õhusõidukile edastatav teave

| Allteema ATM 10.6 – | Lennuväljaliikluse juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.6 –

Lennuväljaliikluse juhtimine

| Allteema ATM 10.7 – | Liikluse juhtimine lennuväljaringil |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.7 –

Liikluse juhtimine lennuväljaringil

| Allteema ATM 10.8 – | Kasutusel olev lennurada |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.8 –

Kasutusel olev lennurada

4. ÕPPEAINE:   METEOROLOOGIA

TEEMA MET 1 –   ILMASTIKUNÄHTUSED

| Allteema MET 1.1 – | Ilmastikunähtused |
| --- | --- |

Allteema MET 1.1 –

Ilmastikunähtused

TEEMA MET 2 –   METEOROLOOGILISTE ANDMETE ALLIKAD

| Allteema MET 2.1 – | Meteoroloogilised mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.1 –

Meteoroloogilised mõõteriistad

| Allteema MET 2.2 – | Muud meteoroloogiliste andmete allikad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.2 –

Muud meteoroloogiliste andmete allikad

5. ÕPPEAINE:   NAVIGATSIOON

TEEMA NAV 1 –   KAARDID JA AERONAVIGATSIOONILISED SKEEMID

| Allteema NAV 1.1 – | Kaardid ja skeemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 1.1 –

Kaardid ja skeemid

TEEMA NAV 2 –   INSTRUMENTAALNAVIGATSIOON

| Allteema NAV 2.1 – | Navigatsioonisüsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.1 –

Navigatsioonisüsteemid

| Allteema NAV 2.2 – | Stabiliseeritud lähenemine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.2 –

Stabiliseeritud lähenemine

6. ÕPPEAINE:   ÕHUSÕIDUKID

TEEMA ACFT 1 –   ÕHUSÕIDUKITE MÕÕTERIISTAD

| Allteema ACFT 1.1 – | Õhusõidukite mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFT 1.1 –

Õhusõidukite mõõteriistad

TEEMA ACFT 2 –   ÕHUSÕIDUKITE KATEGOORIAD

| Allteema ACFT 2.1 – | Keerisjälg |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.1 –

Keerisjälg

TEEMA ACFT 3 –   ÕHUSÕIDUKI SUUTLIKKUST MÕJUTAVAD TEGURID

| Allteema ACFT 3.1 – | Stardiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.1 –

Stardiga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.2 – | Tõusuga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.2 –

Tõusuga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.3 – | Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.3 –

Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.4 – | Majanduslikud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.4 –

Majanduslikud tegurid

| Allteema ACFT 3.5 – | Keskkonnategurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.5 –

Keskkonnategurid

TEEMA ACFT 4 –   ÕHUSÕIDUKI NÄITAJAD

| Allteema ACFT 4.1 – | Õhusõiduki liigi väljaselgitamine |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.1 –

Õhusõiduki liigi väljaselgitamine

| Allteema ACFT 4.2 – | Tehnilised andmed |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.2 –

Tehnilised andmed

7. ÕPPEAINE:   INIMTEGURID

TEEMA HUM 1 –   PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 1.1 – | Kognitiivsed tegurid |
| --- | --- |

Allteema HUM 1.1 –

Kognitiivsed tegurid

TEEMA HUM 2 –   MEDITSIINILISED JA PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 2.1 – | Väsimus |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.1 –

Väsimus

| Allteema HUM 2.2 – | Terviseseisund |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.2 –

Terviseseisund

TEEMA HUM 3 –   SOTSIAALSED JA ORGANISATSIOONILISED TEGURID

| Allteema HUM 3.1 – | Meeskonnatöö korraldamine (TRM) |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.1 –

Meeskonnatöö korraldamine (TRM)

| Allteema HUM 3.2 – | Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.2 –

Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas

| Allteema HUM 3.3 – | Vastutustundlik käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.3 –

Vastutustundlik käitumine

TEEMA HUM 4 –   STRESS

| Allteema HUM 4.1 – | Stress |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.1 –

Stress

| Allteema HUM 4.2 – | Stressijuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.2 –

Stressijuhtimine

TEEMA HUM 5 –   INIMLIK VIGA

| Allteema HUM 5.1 – | Inimlik viga |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.1 –

Inimlik viga

| Allteema HUM 5.2 – | Eeskirjade rikkumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.2 –

Eeskirjade rikkumine

TEEMA HUM 6 –   KOOSTÖÖ

| Allteema HUM 6.1 – | Teabevahetus |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.1 –

Teabevahetus

| Allteema HUM 6.2 – | Koostöö ühe ja sama vastutusala piires |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.2 –

Koostöö ühe ja sama vastutusala piires

| Allteema HUM 6.3 – | Koostöö eri vastutusalade vahel |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.3 –

Koostöö eri vastutusalade vahel

| Allteema HUM 6.4 – | Lennujuhi/piloodi koostöö |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.4 –

Lennujuhi/piloodi koostöö

8. ÕPPEAINE:   SEADMED JA SÜSTEEMID

TEEMA EQPS 1 –   KÕNESIDE

| Allteema EQPS 1.1 – | Raadioside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.1 –

Raadioside

| Allteema EQPS 1.2 – | Muu kõneside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.2 –

Muu kõneside

TEEMA EQPS 2 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE AUTOMATISEERIMINE

| Allteema EQPS 2.1 – | Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN) |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.1 –

Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN)

| Allteema EQPS 2.2 – | Automaatne andmevahetus |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.2 –

Automaatne andmevahetus

TEEMA EQPS 3 –   LENNUJUHI TÖÖKOHT

| Allteema EQPS 3.1 – | Seadmete käitamine ja jälgimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.1 –

Seadmete käitamine ja jälgimine

| Allteema EQPS 3.2 – | Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.2 –

Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid

| Allteema EQPS 3.3 – | Lennuandmete süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.3 –

Lennuandmete süsteemid

TEEMA EQPS 4 –   TULEVIKUSEADMED

| Allteema EQPS 4.1 – | Uued arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema EQPS 4.1 –

Uued arengusuunad

TEEMA EQPS 5 –   SEADMETE JA SÜSTEEMIDE PIIRANGUD JA NENDE KASUTUSVÕIMALUSTE HALVENEMINE

| Allteema EQPS 5.1 – | Piirangutele reageerimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.1 –

Piirangutele reageerimine

| Allteema EQPS 5.2 – | Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.2 –

Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.3 – | Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.3 –

Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

9. ÕPPEAINE:   KUTSEKESKKOND

TEEMA PEN 1 –   TUTVUSTAMINE

| Allteema PEN 1.1 – | Õppekülastus lennuväljale |
| --- | --- |

Allteema PEN 1.1 –

Õppekülastus lennuväljale

TEEMA PEN 2 –   ÕHURUUMI KASUTAJAD

| Allteema PEN 2.1 – | Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.1 –

Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

| Allteema PEN 2.2 – | Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.2 –

Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

TEEMA PEN 3 –   KLIENDISUHTED

| Allteema PEN 3.1 – | Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele |
| --- | --- |

Allteema PEN 3.1 –

Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele

TEEMA PEN 4 –   KESKKONNAKAITSE

| Allteema PEN 4.1 – | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

Allteema PEN 4.1 –

Keskkonnakaitse

10. ÕPPEAINE:   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

TEEMA ABES 1 –   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

| Allteema ABES 1.1 – | Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest |
| --- | --- |

Allteema ABES 1.1 –

Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest

TEEMA ABES 2 –   OSKUSTE PARANDAMINE

| Allteema ABES 2.1 – | Side tõhusus |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.1 –

Side tõhusus

| Allteema ABES 2.2 – | Vaimse ülekoormuse vältimine |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.2 –

Vaimse ülekoormuse vältimine

| Allteema ABES 2.3 – | Õhk-maa-koostöö |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.3 –

Õhk-maa-koostöö

TEEMA ABES 3 –   EBATAVALISTE JA HÄDAOLUKORDADE PROTSEDUURID

| Allteema ABES 3.1 – | Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.1 –

Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine

| Allteema ABES 3.2 – | Raadioside katkemine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.2 –

Raadioside katkemine

| Allteema ABES 3.3 – | Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.3 –

Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile

| Allteema ABES 3.4 – | Eksinud või tundmatu õhusõiduk |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.4 –

Eksinud või tundmatu õhusõiduk

| Allteema ABES 3.5 – | Lennuraja loata hõivamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.5 –

Lennuraja loata hõivamine

11. ÕPPEAINE:   LENNUVÄLJAD

TEEMA AGA 1 –   LENNUVÄLJA ANDMED, PLAAN JA KOORDINEERIMINE

| Allteema AGA 1.1 – | Mõisted |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.1 –

Mõisted

| Allteema AGA 1.2 – | Koordineerimine |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.2 –

Koordineerimine

TEEMA AGA 2 –   LIIKLUSALA

| Allteema AGA 2.1 – | Liiklusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.1 –

Liiklusala

| Allteema AGA 2.2 – | Manööverdusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.2 –

Manööverdusala

| Allteema AGA 2.3 – | Lennurajad |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.3 –

Lennurajad

TEEMA AGA 3 –   TAKISTUSED

| Allteema AGA 3.1 – | Takistusvaba ala lennuväljade ümber |
| --- | --- |

Allteema AGA 3.1 –

Takistusvaba ala lennuväljade ümber

TEEMA AGA 4 –   MITMESUGUSED SEADMED

| Allteema AGA 4.1 – | Asukoht |
| --- | --- |

Allteema AGA 4.1 –

Asukoht

I lisa 4. liide

LÄHILENNUJUHTIMINE INSTRUMENTAALLENNUVÄLJAL (ADI) (TWR)

(Viide: I lisa – ATCO-osa D-alajao 2. jaotise punkti ATCO.D.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunkt ii)

SISUKORD

| 1. ÕPPEAINE: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE |
| --- | --- |

1. ÕPPEAINE:

| 2. ÕPPEAINE: | LENNUNDUSÕIGUS |
| --- | --- |

2. ÕPPEAINE:

| 3. ÕPPEAINE: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE |
| --- | --- |

3. ÕPPEAINE:

| 4. ÕPPEAINE: | METEOROLOOGIA |
| --- | --- |

4. ÕPPEAINE:

| 5. ÕPPEAINE: | NAVIGATSIOON |
| --- | --- |

5. ÕPPEAINE:

| 6. ÕPPEAINE: | ÕHUSÕIDUKID |
| --- | --- |

6. ÕPPEAINE:

| 7. ÕPPEAINE: | INIMTEGURID |
| --- | --- |

7. ÕPPEAINE:

| 8. ÕPPEAINE: | SEADMED JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

8. ÕPPEAINE:

| 9. ÕPPEAINE: | KUTSEKESKKOND |
| --- | --- |

9. ÕPPEAINE:

| 10. ÕPPEAINE: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD |
| --- | --- |

10. ÕPPEAINE:

| 11. ÕPPEAINE: | LENNUVÄLJAD |
| --- | --- |

11. ÕPPEAINE:

1. ÕPPEAINE:   SISSEJUHATUS KURSUSESSE

TEEMA INTR 1 –   KURSUSE JUHTIMINE

| Allteema INTR 1.1 – | Kursuse tutvustus |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.1 –

Kursuse tutvustus

| Allteema INTR 1.2 – | Kursuse administreerimine |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.2 –

Kursuse administreerimine

| Allteema INTR 1.3 – | Õppematerjal ja koolitusdokumendid |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.3 –

Õppematerjal ja koolitusdokumendid

TEEMA INTR 2 –   SISSEJUHATUS LENNUJUHTIMISE KOOLITUSKURSUSESSE

| Allteema INTR 2.1 – | Kursuse sisu ja korraldus |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.1 –

Kursuse sisu ja korraldus

| Allteema INTR 2.2 – | Koolituse põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.2 –

Koolituse põhimõtted

| Allteema INTR 2.3 – | Hindamisprotsess |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.3 –

Hindamisprotsess

2. ÕPPEAINE:   LENNUNDUSÕIGUS

TEEMA LAW 1 –   LENNUJUHI LUBADE VÄLJAANDMINE/PÄDEVUSTUNNISTUS

| Allteema LAW 1.1 – | Õigused ja tingimused |
| --- | --- |

Allteema LAW 1.1 –

Õigused ja tingimused

TEEMA LAW 2 –   EESKIRJAD JA MÄÄRUSED

| Allteema LAW 2.1 – | Aruanded |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.1 –

Aruanded

| Allteema LAW 2.2 – | Õhuruum |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.2 –

Õhuruum

TEEMA LAW 3 –   OHUTUSJUHTIMINE LENNUJUHTIMISEL

| Allteema LAW 3.1 – | Tagasiside andmise protsess |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.1 –

Tagasiside andmise protsess

| Allteema LAW 3.2 – | Ohutusalased uurimised |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.2 –

Ohutusalased uurimised

3. ÕPPEAINE:   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

TEEMA ATM 1 –   TEENUSTE OSUTAMINE

| Allteema ATM 1.1 – | Lähilennujuhtimisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.1 –

Lähilennujuhtimisteenus

| Allteema ATM 1.2 – | Lennuinfoteenus (FIS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.2 –

Lennuinfoteenus (FIS)

| Allteema ATM 1.3 – | Häireteenus (ALRS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.3 –

Häireteenus (ALRS)

| Allteema ATM 1.4 – | Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.4 –

Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine

TEEMA ATM 2 –   SIDE

| Allteema ATM 2.1 – | Tõhus side |
| --- | --- |

Allteema ATM 2.1 –

Tõhus side

TEEMA ATM 3 –   LENNUJUHTIMISÜKSUSE LOAD JA LENNUJUHTIMISÜKSUSE JUHISED

| Allteema ATM 3.1 – | Lennujuhtimisüksuse load |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.1 –

Lennujuhtimisüksuse load

| Allteema ATM 3.2 – | Lennujuhtimisüksuse juhised |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.2 –

Lennujuhtimisüksuse juhised

TEEMA ATM 4 –   KOORDINEERIMINE

| Allteema ATM 4.1 – | Koordineerimise vajalikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.1 –

Koordineerimise vajalikkus

| Allteema ATM 4.2 – | Koordineerimisvahendid ja -meetodid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.2 –

Koordineerimisvahendid ja -meetodid

| Allteema ATM 4.3 – | Koordineerimisprotseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.3 –

Koordineerimisprotseduurid

TEEMA ATM 5 –   KÕRGUSE MÕÕTMINE JA LENNUTASANDITE JAOTAMINE

| Allteema ATM 5.1 – | Kõrguse mõõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.1 –

Kõrguse mõõtmine

| Allteema ATM 5.2 – | Takistustevaba kõrgus |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.2 –

Takistustevaba kõrgus

TEEMA ATM 6 –   HAJUTAMINE

| Allteema ATM 6.1 – | Väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.1 –

Väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus

| Allteema ATM 6.2 – | Väljuvate õhusõidukite hajutus saabuvatest õhusõidukitest |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.2 –

Väljuvate õhusõidukite hajutus saabuvatest õhusõidukitest

| Allteema ATM 6.3 – | Maanduvate õhusõidukite ja eelnevalt maandunud või väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.3 –

Maanduvate õhusõidukite ja eelnevalt maandunud või väljuvate õhusõidukite vaheline hajutus

| Allteema ATM 6.4 – | Keerisjälje ajapõhine pikihajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.4 –

Keerisjälje ajapõhine pikihajutus

| Allteema ATM 6.5 – | Vähendatud hajutusmiinimumid |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.5 –

Vähendatud hajutusmiinimumid

TEEMA ATM 7 –   ÕHUKOKKUPÕRKE VÄLTIMISE SÜSTEEMID JA MAAPEALSED OHUTUSABINÕUD

| Allteema ATM 7.1 – | Õhukokkupõrke vältimise süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.1 –

Õhukokkupõrke vältimise süsteemid

| Allteema ATM 7.2 – | Maapealsed ohutusabinõud |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.2 –

Maapealsed ohutusabinõud

TEEMA ATM 8 –   ANDMETE KUVAMINE

| Allteema ATM 8.1 – | Andmehaldus |
| --- | --- |

Allteema ATM 8.1 –

Andmehaldus

TEEMA ATM 9 –   KÄITAMISKESKKOND (SIMULEERITUD)

| Allteema ATM 9.1 – | Käitamiskeskkonna terviklikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.1 –

Käitamiskeskkonna terviklikkus

| Allteema ATM 9.2 – | Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.2 –

Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine

| Allteema ATM 9.3 – | Üleandmine/ülevõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.3 –

Üleandmine/ülevõtmine

TEEMA ATM 10 –   LÄHILENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAMINE

| Allteema ATM 10.1 – | Vastutus teenuse osutamise eest |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.1 –

Vastutus teenuse osutamise eest

| Allteema ATM 10.2 – | Lähilennujuhtimisüksuse funktsioonid |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.2 –

Lähilennujuhtimisüksuse funktsioonid

| Allteema ATM 10.3 – | Liikluse korraldamise protsess |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.3 –

Liikluse korraldamise protsess

| Allteema ATM 10.4 – | Maapealsed navigatsioonituled |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.4 –

Maapealsed navigatsioonituled

| Allteema ATM 10.5 – | Lennujuhtimisüksuse poolt õhusõidukile edastatav teave |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.5 –

Lennujuhtimisüksuse poolt õhusõidukile edastatav teave

| Allteema ATM 10.6 – | Lennuväljaliikluse juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.6 –

Lennuväljaliikluse juhtimine

| Allteema ATM 10.7 – | Liikluse juhtimine lennuväljaringil |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.7 –

Liikluse juhtimine lennuväljaringil

| Allteema ATM 10.8 – | Kasutusel olev lennurada |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.8 –

Kasutusel olev lennurada

TEEMA ATM 11 –   LÄHILENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAMINE – INSTRUMENTAALLENNUVÄLJAD

| Allteema ATM 11.1 – | Lennud halva nähtavusega ja erivisuaallennu eeskirjad |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.1 –

Lennud halva nähtavusega ja erivisuaallennu eeskirjad

| Allteema ATM 11.2 – | Väljuvad lennud |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.2 –

Väljuvad lennud

| Allteema ATM 11.3 – | Saabuvad lennud |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.3 –

Saabuvad lennud

| Allteema ATM 11.4 – | Lähilennujuhtimisteenus, mida toetavad kõrgetasemelised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.4 –

Lähilennujuhtimisteenus, mida toetavad kõrgetasemelised süsteemid

4. ÕPPEAINE:   METEOROLOOGIA

TEEMA MET 1 –   ILMASTIKUNÄHTUSED

| Allteema MET 1.1 – | Ilmastikunähtused |
| --- | --- |

Allteema MET 1.1 –

Ilmastikunähtused

TEEMA MET 2 –   METEOROLOOGILISTE ANDMETE ALLIKAD

| Allteema MET 2.1 – | Meteoroloogilised mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.1 –

Meteoroloogilised mõõteriistad

| Allteema MET 2.2 – | Muud meteoroloogiliste andmete allikad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.2 –

Muud meteoroloogiliste andmete allikad

5. ÕPPEAINE:   NAVIGATSIOON

TEEMA NAV 1 –   KAARDID JA AERONAVIGATSIOONILISED SKEEMID

| Allteema NAV 1.1 – | Kaardid ja skeemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 1.1 –

Kaardid ja skeemid

TEEMA NAV 2 –   INSTRUMENTAALNAVIGATSIOON

| Allteema NAV 2.1 – | Navigatsioonisüsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.1 –

Navigatsioonisüsteemid

| Allteema NAV 2.2 – | Stabiliseeritud lähenemine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.2 –

Stabiliseeritud lähenemine

| Allteema NAV 2.3 – | Instrumentaalväljumised ja -saabumised |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.3 –

Instrumentaalväljumised ja -saabumised

| Allteema NAV 2.4 – | Satelliidipõhised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.4 –

Satelliidipõhised süsteemid

| Allteema NAV 2.5 – | Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.5 –

Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine

6. ÕPPEAINE:   ÕHUSÕIDUKID

TEEMA ACFT 1 –   ÕHUSÕIDUKITE MÕÕTERIISTAD

| Allteema ACFT 1.1 – | Õhusõidukite mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFT 1.1 –

Õhusõidukite mõõteriistad

TEEMA ACFT 2 –   ÕHUSÕIDUKITE KATEGOORIAD

| Allteema ACFT 2.1 – | Keerisjälg |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.1 –

Keerisjälg

| Allteema ACFT 2.2 – | ICAO lähenemise kategooriate kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.2 –

ICAO lähenemise kategooriate kasutamine

TEEMA ACFT 3 –   ÕHUSÕIDUKI SUUTLIKKUST MÕJUTAVAD TEGURID

| Allteema ACFT 3.1 – | Stardiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.1 –

Stardiga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.2 – | Tõusuga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.2 –

Tõusuga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.3 – | Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.3 –

Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.4 – | Majanduslikud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.4 –

Majanduslikud tegurid

| Allteema ACFT 3.5 – | Keskkonnategurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.5 –

Keskkonnategurid

TEEMA ACFT 4 –   ÕHUSÕIDUKI NÄITAJAD

| Allteema ACFT 4.1 – | Õhusõiduki liigi väljaselgitamine |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.1 –

Õhusõiduki liigi väljaselgitamine

| Allteema ACFT 4.2 – | Tehnilised andmed |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.2 –

Tehnilised andmed

7. ÕPPEAINE:   INIMTEGURID

TEEMA HUM 1 –   PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 1.1 – | Kognitiivsed tegurid |
| --- | --- |

Allteema HUM 1.1 –

Kognitiivsed tegurid

TEEMA HUM 2 –   MEDITSIINILISED JA PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 2.1 – | Väsimus |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.1 –

Väsimus

| Allteema HUM 2.2 – | Terviseseisund |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.2 –

Terviseseisund

TEEMA HUM 3 –   SOTSIAALSED JA ORGANISATSIOONILISED TEGURID

| Allteema HUM 3.1 – | Meeskonnatöö korraldamine (TRM) |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.1 –

Meeskonnatöö korraldamine (TRM)

| Allteema HUM 3.2 – | Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.2 –

Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas

| Allteema HUM 3.3 – | Vastutustundlik käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.3 –

Vastutustundlik käitumine

TEEMA HUM 4 –   STRESS

| Allteema HUM 4.1 – | Stress |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.1 –

Stress

| Allteema HUM 4.2 – | Stressijuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.2 –

Stressijuhtimine

TEEMA HUM 5 –   INIMLIK VIGA

| Allteema HUM 5.1 – | Inimlik viga |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.1 –

Inimlik viga

| Allteema HUM 5.2 – | Eeskirjade rikkumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.2 –

Eeskirjade rikkumine

TEEMA HUM 6 –   KOOSTÖÖ

| Allteema HUM 6.1 – | Teabevahetus |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.1 –

Teabevahetus

| Allteema HUM 6.2 – | Koostöö ühe ja sama vastutusala piires |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.2 –

Koostöö ühe ja sama vastutusala piires

| Allteema HUM 6.3 – | Koostöö eri vastutusalade vahel |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.3 –

Koostöö eri vastutusalade vahel

| Allteema HUM 6.4 – | Lennujuhi/piloodi koostöö |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.4 –

Lennujuhi/piloodi koostöö

8. ÕPPEAINE:   SEADMED JA SÜSTEEMID

TEEMA EQPS 1 –   KÕNESIDE

| Allteema EQPS 1.1 – | Raadioside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.1 –

Raadioside

| Allteema EQPS 1.2 – | Muu kõneside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.2 –

Muu kõneside

TEEMA EQPS 2 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE AUTOMATISEERIMINE

| Allteema EQPS 2.1 – | Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN) |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.1 –

Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN)

| Allteema EQPS 2.2 – | Automaatne andmevahetus |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.2 –

Automaatne andmevahetus

TEEMA EQPS 3 –   LENNUJUHI TÖÖKOHT

| Allteema EQPS 3.1 – | Seadmete käitamine ja jälgimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.1 –

Seadmete käitamine ja jälgimine

| Allteema EQPS 3.2 – | Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.2 –

Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid

| Allteema EQPS 3.3 – | Lennuandmete süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.3 –

Lennuandmete süsteemid

TEEMA EQPS 4 –   TULEVIKUSEADMED

| Allteema EQPS 4.1 – | Uued arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema EQPS 4.1 –

Uued arengusuunad

TEEMA EQPS 5 –   SEADMETE JA SÜSTEEMIDE PIIRANGUD JA NENDE KASUTUSVÕIMALUSTE HALVENEMINE

| Allteema EQPS 5.1 – | Piirangutele reageerimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.1 –

Piirangutele reageerimine

| Allteema EQPS 5.2 – | Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.2 –

Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.3 – | Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.3 –

Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

9. ÕPPEAINE:   KUTSEKESKKOND

TEEMA PEN 1 –   TUTVUSTAMINE

| Allteema PEN 1.1 – | Õppekülastus lennuväljale |
| --- | --- |

Allteema PEN 1.1 –

Õppekülastus lennuväljale

TEEMA PEN 2 –   ÕHURUUMI KASUTAJAD

| Allteema PEN 2.1 – | Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.1 –

Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

| Allteema PEN 2.2 – | Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.2 –

Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

TEEMA PEN 3 –   KLIENDISUHTED

| Allteema PEN 3.1 – | Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele |
| --- | --- |

Allteema PEN 3.1 –

Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele

TEEMA PEN 4 –   KESKKONNAKAITSE

| Allteema PEN 4.1 – | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

Allteema PEN 4.1 –

Keskkonnakaitse

10. ÕPPEAINE:   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

TEEMA ABES 1 –   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

| Allteema ABES 1.1 – | Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest |
| --- | --- |

Allteema ABES 1.1 –

Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest

TEEMA ABES 2 –   OSKUSTE PARANDAMINE

| Allteema ABES 2.1 – | Side tõhusus |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.1 –

Side tõhusus

| Allteema ABES 2.2 – | Vaimse ülekoormuse vältimine |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.2 –

Vaimse ülekoormuse vältimine

| Allteema ABES 2.3 – | Õhk-maa-koostöö |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.3 –

Õhk-maa-koostöö

TEEMA ABES 3 –   EBATAVALISTE JA HÄDAOLUKORDADE PROTSEDUURID

| Allteema ABES 3.1 – | Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.1 –

Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine

| Allteema ABES 3.2 – | Raadioside katkemine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.2 –

Raadioside katkemine

| Allteema ABES 3.3 – | Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.3 –

Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile

| Allteema ABES 3.4 – | Eksinud või tundmatu õhusõiduk |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.4 –

Eksinud või tundmatu õhusõiduk

| Allteema ABES 3.5 – | Lennuraja loata hõivamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.5 –

Lennuraja loata hõivamine

11. ÕPPEAINE:   LENNUVÄLJAD

TEEMA AGA 1 –   LENNUVÄLJA ANDMED, PLAAN JA KOORDINEERIMINE

| Allteema AGA 1.1 – | Mõisted |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.1 –

Mõisted

| Allteema AGA 1.2 – | Koordineerimine |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.2 –

Koordineerimine

TEEMA AGA 2 –   LIIKLUSALA

| Allteema AGA 2.1 – | Liiklusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.1 –

Liiklusala

| Allteema AGA 2.2 – | Manööverdusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.2 –

Manööverdusala

| Allteema AGA 2.3 – | Lennurajad |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.3 –

Lennurajad

TEEMA AGA 3 –   TAKISTUSED

| Allteema AGA 3.1 – | Takistusvaba ala lennuväljade ümber |
| --- | --- |

Allteema AGA 3.1 –

Takistusvaba ala lennuväljade ümber

TEEMA AGA 4 –   MITMESUGUSED SEADMED

| Allteema AGA 4.1 – | Asukoht |
| --- | --- |

Allteema AGA 4.1 –

Asukoht

I lisa 5. liide

PROTSEDUURILINE LÄHENEMISLENNUJUHTIMINE (APP)

(Viide: I lisa – ATCO-osa D-alajao 2. jaotise punkti ATCO.D.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunkt iii)

SISUKORD

| 1. ÕPPEAINE: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE |
| --- | --- |

1. ÕPPEAINE:

| 2. ÕPPEAINE: | LENNUNDUSÕIGUS |
| --- | --- |

2. ÕPPEAINE:

| 3. ÕPPEAINE: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE |
| --- | --- |

3. ÕPPEAINE:

| 4. ÕPPEAINE: | METEOROLOOGIA |
| --- | --- |

4. ÕPPEAINE:

| 5. ÕPPEAINE: | NAVIGATSIOON |
| --- | --- |

5. ÕPPEAINE:

| 6. ÕPPEAINE: | ÕHUSÕIDUKID |
| --- | --- |

6. ÕPPEAINE:

| 7. ÕPPEAINE: | INIMTEGURID |
| --- | --- |

7. ÕPPEAINE:

| 8. ÕPPEAINE: | SEADMED JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

8. ÕPPEAINE:

| 9. ÕPPEAINE: | KUTSEKESKKOND |
| --- | --- |

9. ÕPPEAINE:

| 10. ÕPPEAINE: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD |
| --- | --- |

10. ÕPPEAINE:

| 11. ÕPPEAINE: | LENNUVÄLJAD |
| --- | --- |

11. ÕPPEAINE:

1. ÕPPEAINE:   SISSEJUHATUS KURSUSESSE

TEEMA INTR 1 –   KURSUSE JUHTIMINE

| Allteema INTR 1.1 – | Kursuse tutvustus |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.1 –

Kursuse tutvustus

| Allteema INTR 1.2 – | Kursuse administreerimine |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.2 –

Kursuse administreerimine

| Allteema INTR 1.3 – | Õppematerjal ja koolitusdokumendid |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.3 –

Õppematerjal ja koolitusdokumendid

TEEMA INTR 2 –   SISSEJUHATUS LENNUJUHTIMISE KOOLITUSKURSUSESSE

| Allteema INTR 2.1 – | Kursuse sisu ja korraldus |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.1 –

Kursuse sisu ja korraldus

| Allteema INTR 2.2 – | Koolituse põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.2 –

Koolituse põhimõtted

| Allteema INTR 2.3 – | Hindamisprotsess |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.3 –

Hindamisprotsess

2. ÕPPEAINE:   LENNUNDUSÕIGUS

TEEMA LAW 1 –   LENNUJUHI LUBADE VÄLJAANDMINE/PÄDEVUSTUNNISTUS

| Allteema LAW 1.1 – | Õigused ja tingimused |
| --- | --- |

Allteema LAW 1.1 –

Õigused ja tingimused

TEEMA LAW 2 –   EESKIRJAD JA MÄÄRUSED

| Allteema LAW 2.1 – | Aruanded |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.1 –

Aruanded

| Allteema LAW 2.2 – | Õhuruum |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.2 –

Õhuruum

TEEMA LAW 3 –   OHUTUSJUHTIMINE LENNUJUHTIMISEL

| Allteema LAW 3.1 – | Tagasiside andmise protsess |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.1 –

Tagasiside andmise protsess

| Allteema LAW 3.2 – | Ohutusalased uurimised |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.2 –

Ohutusalased uurimised

3. ÕPPEAINE:   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

TEEMA ATM 1 –   TEENUSTE OSUTAMINE

| Allteema ATM 1.1 – | Lennujuhtimisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.1 –

Lennujuhtimisteenus

| Allteema ATM 1.2 – | Lennuinfoteenus (FIS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.2 –

Lennuinfoteenus (FIS)

| Allteema ATM 1.3 – | Häireteenus (ALRS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.3 –

Häireteenus (ALRS)

| Allteema ATM 1.4 – | Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.4 –

Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine

| Allteema ATM 1.5 – | Õhuruumi korraldamine (ASM) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.5 –

Õhuruumi korraldamine (ASM)

TEEMA ATM 2 –   SIDE

| Allteema ATM 2.1 – | Tõhus side |
| --- | --- |

Allteema ATM 2.1 –

Tõhus side

TEEMA ATM 3 –   LENNUJUHTIMISÜKSUSE LOAD JA LENNUJUHTIMISÜKSUSE JUHISED

| Allteema ATM 3.1 – | Lennujuhtimisüksuse load |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.1 –

Lennujuhtimisüksuse load

| Allteema ATM 3.2 – | Lennujuhtimisüksuse juhised |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.2 –

Lennujuhtimisüksuse juhised

TEEMA ATM 4 –   KOORDINEERIMINE

| Allteema ATM 4.1 – | Koordineerimise vajalikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.1 –

Koordineerimise vajalikkus

| Allteema ATM 4.2 – | Koordineerimisvahendid ja -meetodid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.2 –

Koordineerimisvahendid ja -meetodid

| Allteema ATM 4.3 – | Koordineerimisprotseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.3 –

Koordineerimisprotseduurid

TEEMA ATM 5 –   KÕRGUSE MÕÕTMINE JA LENNUTASANDITE JAOTAMINE

| Allteema ATM 5.1 – | Kõrguse mõõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.1 –

Kõrguse mõõtmine

| Allteema ATM 5.2 – | Takistustevaba kõrgus |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.2 –

Takistustevaba kõrgus

TEEMA ATM 6 –   HAJUTAMINE

| Allteema ATM 6.1 – | Vertikaalne hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.1 –

Vertikaalne hajutus

| Allteema ATM 6.2 – | Horisontaalne hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.2 –

Horisontaalne hajutus

| Allteema ATM 6.3 – | Hajutamise delegeerimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.3 –

Hajutamise delegeerimine

TEEMA ATM 7 –   ÕHUKOKKUPÕRKE VÄLTIMISE SÜSTEEMID JA MAAPEALSED OHUTUSABINÕUD

| Allteema ATM 7.1 – | Õhukokkupõrke vältimise süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.1 –

Õhukokkupõrke vältimise süsteemid

TEEMA ATM 8 –   ANDMETE KUVAMINE

| Allteema ATM 8.1 – | Andmehaldus |
| --- | --- |

Allteema ATM 8.1 –

Andmehaldus

TEEMA ATM 9 –   KÄITAMISKESKKOND (SIMULEERITUD)

| Allteema ATM 9.1 – | Käitamiskeskkonna terviklikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.1 –

Käitamiskeskkonna terviklikkus

| Allteema ATM 9.2 – | Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.2 –

Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine

| Allteema ATM 9.3 – | Üleandmine/ülevõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.3 –

Üleandmine/ülevõtmine

TEEMA ATM 10 –   LENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAMINE

| Allteema ATM 10.1 – | Vastutus ja teabe töötlemine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.1 –

Vastutus ja teabe töötlemine

| Allteema ATM 10.2 – | Lähenemislennujuhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.2 –

Lähenemislennujuhtimine

| Allteema ATM 10.3 – | Liikluse korraldamise protsess |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.3 –

Liikluse korraldamise protsess

| Allteema ATM 10.4 – | Liikluse haldamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.4 –

Liikluse haldamine

TEEMA ATM 11 –   OOTAMINE

| Allteema ATM 11.1 – | Üldised ootamisprotseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.1 –

Üldised ootamisprotseduurid

| Allteema ATM 11.2 – | Lähenevad õhusõidukid |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.2 –

Lähenevad õhusõidukid

4. ÕPPEAINE:   METEOROLOOGIA

TEEMA MET 1 –   ILMASTIKUNÄHTUSED

| Allteema MET 1.1 – | Ilmastikunähtused |
| --- | --- |

Allteema MET 1.1 –

Ilmastikunähtused

TEEMA MET 2 –   METEOROLOOGILISTE ANDMETE ALLIKAD

| Allteema MET 2.1 – | Meteoroloogilise teabe allikad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.1 –

Meteoroloogilise teabe allikad

5. ÕPPEAINE:   NAVIGATSIOON

TEEMA NAV 1 –   KAARDID JA AERONAVIGATSIOONILISED SKEEMID

| Allteema NAV 1.1 – | Kaardid ja skeemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 1.1 –

Kaardid ja skeemid

TEEMA NAV 2 –   INSTRUMENTAALNAVIGATSIOON

| Allteema NAV 2.1 – | Navigatsioonisüsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.1 –

Navigatsioonisüsteemid

| Allteema NAV 2.2 – | Stabiliseeritud lähenemine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.2 –

Stabiliseeritud lähenemine

| Allteema NAV 2.3 – | Instrumentaalväljumised ja -saabumised |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.3 –

Instrumentaalväljumised ja -saabumised

| Allteema NAV 2.4 – | Navigatsiooniabi |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.4 –

Navigatsiooniabi

| Allteema NAV 2.5 – | Satelliidipõhised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.5 –

Satelliidipõhised süsteemid

| Allteema NAV 2.6 – | Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.6 –

Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine

6. ÕPPEAINE:   ÕHUSÕIDUKID

TEEMA ACFT 1 –   ÕHUSÕIDUKITE MÕÕTERIISTAD

| Allteema ACFT 1.1 – | Õhusõidukite mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFT 1.1 –

Õhusõidukite mõõteriistad

TEEMA ACFT 2 –   ÕHUSÕIDUKITE KATEGOORIAD

| Allteema ACFT 2.1 – | Keerisjälg |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.1 –

Keerisjälg

| Allteema ACFT 2.2 – | ICAO lähenemise kategooriate kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.2 –

ICAO lähenemise kategooriate kasutamine

TEEMA ACFT 3 –   ÕHUSÕIDUKI SUUTLIKKUST MÕJUTAVAD TEGURID

| Allteema ACFT 3.1 – | Tõusuga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.1 –

Tõusuga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.2 – | Reisiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.2 –

Reisiga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.3 – | Laskumise ja alglähenemisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.3 –

Laskumise ja alglähenemisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.4 – | Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.4 –

Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.5 – | Majanduslikud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.5 –

Majanduslikud tegurid

| Allteema ACFT 3.6 – | Keskkonnategurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.6 –

Keskkonnategurid

TEEMA ACFT 4 –   ÕHUSÕIDUKI NÄITAJAD

| Allteema ACFT 4.1 – | Tehnilised andmed |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.1 –

Tehnilised andmed

7. ÕPPEAINE:   INIMTEGURID

TEEMA HUM 1 –   PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 1.1 – | Kognitiivsed tegurid |
| --- | --- |

Allteema HUM 1.1 –

Kognitiivsed tegurid

TEEMA HUM 2 –   MEDITSIINILISED JA PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 2.1 – | Väsimus |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.1 –

Väsimus

| Allteema HUM 2.2 – | Terviseseisund |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.2 –

Terviseseisund

TEEMA HUM 3 –   SOTSIAALSED JA ORGANISATSIOONILISED TEGURID

| Allteema HUM 3.1 – | Meeskonnatöö korraldamine (TRM) |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.1 –

Meeskonnatöö korraldamine (TRM)

| Allteema HUM 3.2 – | Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.2 –

Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas

| Allteema HUM 3.3 – | Vastutustundlik käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.3 –

Vastutustundlik käitumine

TEEMA HUM 4 –   STRESS

| Allteema HUM 4.1 – | Stress |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.1 –

Stress

| Allteema HUM 4.2 – | Stressijuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.2 –

Stressijuhtimine

TEEMA HUM 5 –   INIMLIK VIGA

| Allteema HUM 5.1 – | Inimlik viga |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.1 –

Inimlik viga

| Allteema HUM 5.2 – | Eeskirjade rikkumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.2 –

Eeskirjade rikkumine

TEEMA HUM 6 –   KOOSTÖÖ

| Allteema HUM 6.1 – | Teabevahetus |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.1 –

Teabevahetus

| Allteema HUM 6.2 – | Koostöö ühe ja sama vastutusala piires |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.2 –

Koostöö ühe ja sama vastutusala piires

| Allteema HUM 6.3 – | Koostöö eri vastutusalade vahel |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.3 –

Koostöö eri vastutusalade vahel

| Allteema HUM 6.4 – | Lennujuhi/piloodi koostöö |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.4 –

Lennujuhi/piloodi koostöö

8. ÕPPEAINE:   SEADMED JA SÜSTEEMID

TEEMA EQPS 1 –   KÕNESIDE

| Allteema EQPS 1.1 – | Raadioside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.1 –

Raadioside

| Allteema EQPS 1.2 – | Muu kõneside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.2 –

Muu kõneside

TEEMA EQPS 2 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE AUTOMATISEERIMINE

| Allteema EQPS 2.1 – | Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN) |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.1 –

Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN)

| Allteema EQPS 2.2 – | Automaatne andmevahetus |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.2 –

Automaatne andmevahetus

TEEMA EQPS 3 –   LENNUJUHI TÖÖKOHT

| Allteema EQPS 3.1 – | Seadmete käitamine ja jälgimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.1 –

Seadmete käitamine ja jälgimine

| Allteema EQPS 3.2 – | Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.2 –

Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid

| Allteema EQPS 3.3 – | Lennuandmete süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.3 –

Lennuandmete süsteemid

TEEMA EQPS 4 –   TULEVIKUSEADMED

| Allteema EQPS 4.1 – | Uued arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema EQPS 4.1 –

Uued arengusuunad

TEEMA EQPS 5 –   SEADMETE JA SÜSTEEMIDE PIIRANGUD JA NENDE KASUTUSVÕIMALUSTE HALVENEMINE

| Allteema EQPS 5.1 – | Piirangutele reageerimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.1 –

Piirangutele reageerimine

| Allteema EQPS 5.2 – | Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.2 –

Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.3 – | Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.3 –

Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

9. ÕPPEAINE:   KUTSEKESKKOND

TEEMA PEN 1 –   TUTVUSTAMINE

| Allteema PEN 1.1 – | Õppekülastus lähenemisjuhtimisüksusesse |
| --- | --- |

Allteema PEN 1.1 –

Õppekülastus lähenemisjuhtimisüksusesse

TEEMA PEN 2 –   ÕHURUUMI KASUTAJAD

| Allteema PEN 2.1 – | Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.1 –

Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

| Allteema PEN 2.2 – | Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.2 –

Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

TEEMA PEN 3 –   KLIENDISUHTED

| Allteema PEN 3.1 – | Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele |
| --- | --- |

Allteema PEN 3.1 –

Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele

TEEMA PEN 4 –   KESKKONNAKAITSE

| Allteema PEN 4.1 – | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

Allteema PEN 4.1 –

Keskkonnakaitse

10. ÕPPEAINE:   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

TEEMA ABES 1 –   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

| Allteema ABES 1.1 – | Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest |
| --- | --- |

Allteema ABES 1.1 –

Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest

TEEMA ABES 2 –   OSKUSTE PARANDAMINE

| Allteema ABES 2.1 – | Side tõhusus |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.1 –

Side tõhusus

| Allteema ABES 2.2 – | Vaimse ülekoormuse vältimine |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.2 –

Vaimse ülekoormuse vältimine

| Allteema ABES 2.3 – | Õhk-maa-koostöö |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.3 –

Õhk-maa-koostöö

TEEMA ABES 3 –   EBATAVALISTE JA HÄDAOLUKORDADE PROTSEDUURID

| Allteema ABES 3.1 – | Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.1 –

Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine

| Allteema ABES 3.2 – | Raadioside katkemine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.2 –

Raadioside katkemine

| Allteema ABES 3.3 – | Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.3 –

Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile

| Allteema ABES 3.4 – | Eksinud või tundmatu õhusõiduk |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.4 –

Eksinud või tundmatu õhusõiduk

| Allteema ABES 3.5 – | Kõrvalekalded |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.5 –

Kõrvalekalded

11. ÕPPEAINE:   LENNUVÄLJAD

TEEMA AGA 1 –   LENNUVÄLJA ANDMED, PLAAN JA KOORDINEERIMINE

| Allteema AGA 1.1 – | Mõisted |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.1 –

Mõisted

| Allteema AGA 1.2 – | Koordineerimine |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.2 –

Koordineerimine

TEEMA AGA 2 –   LIIKLUSALA

| Allteema AGA 2.1 – | Liiklusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.1 –

Liiklusala

| Allteema AGA 2.2 – | Manööverdusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.2 –

Manööverdusala

| Allteema AGA 2.3 – | Lennurajad |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.3 –

Lennurajad

TEEMA AGA 3 –   TAKISTUSED

| Allteema AGA 3.1 – | Takistusvaba ala lennuväljade ümber |
| --- | --- |

Allteema AGA 3.1 –

Takistusvaba ala lennuväljade ümber

TEEMA AGA 4 –   MITMESUGUSED SEADMED

| Allteema AGA 4.1 – | Asukoht |
| --- | --- |

Allteema AGA 4.1 –

Asukoht

I lisa 6. liide

PROTSEDUURILINE PIIRKONDLIK LENNUJUHTIMINE (ACP)

(Viide: I lisa – ATCO-osa D-alajao 2. jaotise punkti ATCO.D.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunkt iv)

SISUKORD

| 1. ÕPPEAINE: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE |
| --- | --- |

1. ÕPPEAINE:

| 2. ÕPPEAINE: | LENNUNDUSÕIGUS |
| --- | --- |

2. ÕPPEAINE:

| 3. ÕPPEAINE: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE |
| --- | --- |

3. ÕPPEAINE:

| 4. ÕPPEAINE: | METEOROLOOGIA |
| --- | --- |

4. ÕPPEAINE:

| 5. ÕPPEAINE: | NAVIGATSIOON |
| --- | --- |

5. ÕPPEAINE:

| 6. ÕPPEAINE: | ÕHUSÕIDUKID |
| --- | --- |

6. ÕPPEAINE:

| 7. ÕPPEAINE: | INIMTEGURID |
| --- | --- |

7. ÕPPEAINE:

| 8. ÕPPEAINE: | SEADMED JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

8. ÕPPEAINE:

| 9. ÕPPEAINE: | KUTSEKESKKOND |
| --- | --- |

9. ÕPPEAINE:

| 10. ÕPPEAINE: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD |
| --- | --- |

10. ÕPPEAINE:

1. ÕPPEAINE:   SISSEJUHATUS KURSUSESSE

TEEMA INTR 1 –   KURSUSE JUHTIMINE

| Allteema INTR 1.1 – | Kursuse tutvustus |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.1 –

Kursuse tutvustus

| Allteema INTR 1.2 – | Kursuse administreerimine |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.2 –

Kursuse administreerimine

| Allteema INTR 1.3 – | Õppematerjal ja koolitusdokumendid |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.3 –

Õppematerjal ja koolitusdokumendid

TEEMA INTR 2 –   SISSEJUHATUS LENNUJUHTIMISE KOOLITUSKURSUSESSE

| Allteema INTR 2.1 – | Kursuse sisu ja korraldus |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.1 –

Kursuse sisu ja korraldus

| Allteema INTR 2.2 – | Koolituse põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.2 –

Koolituse põhimõtted

| Allteema INTR 2.3 – | Hindamisprotsess |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.3 –

Hindamisprotsess

2. ÕPPEAINE:   LENNUNDUSÕIGUS

TEEMA LAW 1 –   LENNUJUHI LUBADE VÄLJAANDMINE/PÄDEVUSTUNNISTUS

| Allteema LAW 1.1 – | Õigused ja tingimused |
| --- | --- |

Allteema LAW 1.1 –

Õigused ja tingimused

TEEMA LAW 2 –   EESKIRJAD JA MÄÄRUSED

| Allteema LAW 2.1 – | Aruanded |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.1 –

Aruanded

| Allteema LAW 2.2 – | Õhuruum |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.2 –

Õhuruum

TEEMA LAW 3 –   OHUTUSJUHTIMINE LENNUJUHTIMISEL

| Allteema LAW 3.1 – | Tagasiside andmise protsess |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.1 –

Tagasiside andmise protsess

| Allteema LAW 3.2 – | Ohutusalased uurimised |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.2 –

Ohutusalased uurimised

3. ÕPPEAINE:   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

TEEMA ATM 1 –   TEENUSTE OSUTAMINE

| Allteema ATM 1.1 – | Lennujuhtimisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.1 –

Lennujuhtimisteenus

| Allteema ATM 1.2 – | Lennuinfoteenus (FIS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.2 –

Lennuinfoteenus (FIS)

| Allteema ATM 1.3 – | Häireteenus (ALRS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.3 –

Häireteenus (ALRS)

| Allteema ATM 1.4 – | Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.4 –

Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine

| Allteema ATM 1.5 – | Õhuruumi korraldamine (ASM) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.5 –

Õhuruumi korraldamine (ASM)

TEEMA ATM 2 –   SIDE

| Allteema ATM 2.1 – | Tõhus side |
| --- | --- |

Allteema ATM 2.1 –

Tõhus side

TEEMA ATM 3 –   LENNUJUHTIMISÜKSUSE LOAD JA LENNUJUHTIMISÜKSUSE JUHISED

| Allteema ATM 3.1 – | Lennujuhtimisüksuse load |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.1 –

Lennujuhtimisüksuse load

| Allteema ATM 3.2 – | Lennujuhtimisüksuse juhised |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.2 –

Lennujuhtimisüksuse juhised

TEEMA ATM 4 –   KOORDINEERIMINE

| Allteema ATM 4.1 – | Koordineerimise vajalikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.1 –

Koordineerimise vajalikkus

| Allteema ATM 4.2 – | Koordineerimisvahendid ja -meetodid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.2 –

Koordineerimisvahendid ja -meetodid

| Allteema ATM 4.3 – | Koordineerimisprotseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.3 –

Koordineerimisprotseduurid

TEEMA ATM 5 –   KÕRGUSE MÕÕTMINE JA LENNUTASANDITE JAOTAMINE

| Allteema ATM 5.1 – | Kõrguse mõõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.1 –

Kõrguse mõõtmine

| Allteema ATM 5.2 – | Takistustevaba kõrgus |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.2 –

Takistustevaba kõrgus

TEEMA ATM 6 –   HAJUTAMINE

| Allteema ATM 6.1 – | Vertikaalne hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.1 –

Vertikaalne hajutus

| Allteema ATM 6.2 – | Horisontaalne hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.2 –

Horisontaalne hajutus

TEEMA ATM 7 –   ÕHUKOKKUPÕRKE VÄLTIMISE SÜSTEEMID JA MAAPEALSED OHUTUSABINÕUD

| Allteema ATM 7.1 – | Õhukokkupõrke vältimise süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.1 –

Õhukokkupõrke vältimise süsteemid

TEEMA ATM 8 –   ANDMETE KUVAMINE

| Allteema ATM 8.1 – | Andmehaldus |
| --- | --- |

Allteema ATM 8.1 –

Andmehaldus

TEEMA ATM 9 –   KÄITAMISKESKKOND (SIMULEERITUD)

| Allteema ATM 9.1 – | Käitamiskeskkonna terviklikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.1 –

Käitamiskeskkonna terviklikkus

| Allteema ATM 9.2 – | Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.2 –

Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine

| Allteema ATM 9.3 – | Üleandmine/ülevõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.3 –

Üleandmine/ülevõtmine

TEEMA ATM 10 –   LENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAMINE

| Allteema ATM 10.1 – | Vastutus ja teabe töötlemine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.1 –

Vastutus ja teabe töötlemine

| Allteema ATM 10.2 – | Piirkondlik lennujuhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.2 –

Piirkondlik lennujuhtimine

| Allteema ATM 10.3 – | Liikluse korraldamise protsess |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.3 –

Liikluse korraldamise protsess

| Allteema ATM 10.4 – | Lennuliikluse haldamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.4 –

Lennuliikluse haldamine

TEEMA ATM 11 –   OOTAMINE

| Allteema ATM 11.1 – | Üldised protseduurid ootetsoonis |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.1 –

Üldised protseduurid ootetsoonis

| Allteema ATM 11.2 – | Ootavad õhusõidukid |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.2 –

Ootavad õhusõidukid

4. ÕPPEAINE:   METEOROLOOGIA

TEEMA MET 1 –   ILMASTIKUNÄHTUSED

| Allteema MET 1.1 – | Ilmastikunähtused |
| --- | --- |

Allteema MET 1.1 –

Ilmastikunähtused

TEEMA MET 2 –   METEOROLOOGILISTE ANDMETE ALLIKAD

| Allteema MET 2.1 – | Meteoroloogilise teabe allikad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.1 –

Meteoroloogilise teabe allikad

5. ÕPPEAINE:   NAVIGATSIOON

TEEMA NAV 1 –   KAARDID JA AERONAVIGATSIOONILISED SKEEMID

| Allteema NAV 1.1 – | Kaardid ja skeemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 1.1 –

Kaardid ja skeemid

TEEMA NAV 2 –   INSTRUMENTAALNAVIGATSIOON

| Allteema NAV 2.1 – | Navigatsioonisüsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.1 –

Navigatsioonisüsteemid

| Allteema NAV 2.2 – | Navigatsiooniabi |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.2 –

Navigatsiooniabi

| Allteema NAV 2.3 – | Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.3 –

Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine

6. ÕPPEAINE:   ÕHUSÕIDUKID

TEEMA ACFT 1 –   ÕHUSÕIDUKITE MÕÕTERIISTAD

| Allteema ACFT 1.1 – | Õhusõidukite mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFT 1.1 –

Õhusõidukite mõõteriistad

TEEMA ACFT 2 –   ÕHUSÕIDUKITE KATEGOORIAD

| Allteema ACFT 2.1 – | Keerisjälg |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.1 –

Keerisjälg

TEEMA ACFT 3 –   ÕHUSÕIDUKI SUUTLIKKUST MÕJUTAVAD TEGURID

| Allteema ACFT 3.1 – | Tõusuga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.1 –

Tõusuga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.2 – | Reisiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.2 –

Reisiga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.3 – | Laskumisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.3 –

Laskumisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.4 – | Majanduslikud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.4 –

Majanduslikud tegurid

| Allteema ACFT 3.5 – | Keskkonnategurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.5 –

Keskkonnategurid

TEEMA ACFT 4 –   ÕHUSÕIDUKI NÄITAJAD

| Allteema ACFT 4.1 – | Tehnilised andmed |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.1 –

Tehnilised andmed

7. ÕPPEAINE:   INIMTEGURID

TEEMA HUM 1 –   PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 1.1 – | Kognitiivsed tegurid |
| --- | --- |

Allteema HUM 1.1 –

Kognitiivsed tegurid

TEEMA HUM 2 –   MEDITSIINILISED JA PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 2.1 – | Väsimus |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.1 –

Väsimus

| Allteema HUM 2.2 – | Terviseseisund |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.2 –

Terviseseisund

TEEMA HUM 3 –   SOTSIAALSED JA ORGANISATSIOONILISED TEGURID

| Allteema HUM 3.1 – | Meeskonnatöö korraldamine (TRM) |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.1 –

Meeskonnatöö korraldamine (TRM)

| Allteema HUM 3.2 – | Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.2 –

Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas

| Allteema HUM 3.3 – | Vastutustundlik käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.3 –

Vastutustundlik käitumine

TEEMA HUM 4 –   STRESS

| Allteema HUM 4.1 – | Stress |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.1 –

Stress

| Allteema HUM 4.2 – | Stressijuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.2 –

Stressijuhtimine

TEEMA HUM 5 –   INIMLIK VIGA

| Allteema HUM 5.1 – | Inimlik viga |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.1 –

Inimlik viga

| Allteema HUM 5.2 – | Eeskirjade rikkumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.2 –

Eeskirjade rikkumine

TEEMA HUM 6 –   KOOSTÖÖ

| Allteema HUM 6.1 – | Teabevahetus |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.1 –

Teabevahetus

| Allteema HUM 6.2 – | Koostöö ühe ja sama vastutusala piires |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.2 –

Koostöö ühe ja sama vastutusala piires

| Allteema HUM 6.3 – | Koostöö eri vastutusalade vahel |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.3 –

Koostöö eri vastutusalade vahel

| Allteema HUM 6.4 – | Lennujuhi/piloodi koostöö |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.4 –

Lennujuhi/piloodi koostöö

8. ÕPPEAINE:   SEADMED JA SÜSTEEMID

TEEMA EQPS 1 –   KÕNESIDE

| Allteema EQPS 1.1 – | Raadioside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.1 –

Raadioside

| Allteema EQPS 1.2 – | Muu kõneside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.2 –

Muu kõneside

TEEMA EQPS 2 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE AUTOMATISEERIMINE

| Allteema EQPS 2.1 – | Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN) |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.1 –

Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN)

| Allteema EQPS 2.2 – | Automaatne andmevahetus |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.2 –

Automaatne andmevahetus

TEEMA EQPS 3 –   LENNUJUHI TÖÖKOHT

| Allteema EQPS 3.1 – | Seadmete käitamine ja jälgimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.1 –

Seadmete käitamine ja jälgimine

| Allteema EQPS 3.2 – | Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.2 –

Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid

| Allteema EQPS 3.3 – | Lennuandmete süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.3 –

Lennuandmete süsteemid

TEEMA EQPS 4 –   TULEVIKUSEADMED

| Allteema EQPS 4.1 – | Uued arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema EQPS 4.1 –

Uued arengusuunad

TEEMA EQPS 5 –   SEADMETE JA SÜSTEEMIDE PIIRANGUD JA NENDE KASUTUSVÕIMALUSTE HALVENEMINE

| Allteema EQPS 5.1 – | Piirangutele reageerimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.1 –

Piirangutele reageerimine

| Allteema EQPS 5.2 – | Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.2 –

Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.3 – | Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.3 –

Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

9. ÕPPEAINE:   KUTSEKESKKOND

TEEMA PEN 1 –   TUTVUSTAMINE

| Allteema PEN 1.1 – | Õppekülastus piirkondlikku juhtimiskeskusesse |
| --- | --- |

Allteema PEN 1.1 –

Õppekülastus piirkondlikku juhtimiskeskusesse

TEEMA PEN 2 –   ÕHURUUMI KASUTAJAD

| Allteema PEN 2.1 – | Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.1 –

Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

| Allteema PEN 2.2 – | Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.2 –

Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

TEEMA PEN 3 –   KLIENDISUHTED

| Allteema PEN 3.1 – | Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele |
| --- | --- |

Allteema PEN 3.1 –

Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele

TEEMA PEN 4 –   KESKKONNAKAITSE

| Allteema PEN 4.1 – | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

Allteema PEN 4.1 –

Keskkonnakaitse

10. ÕPPEAINE:   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

TEEMA ABES 1 –   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

| Allteema ABES 1.1 – | Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest |
| --- | --- |

Allteema ABES 1.1 –

Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest

TEEMA ABES 2 –   OSKUSTE PARANDAMINE

| Allteema ABES 2.1 – | Side tõhusus |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.1 –

Side tõhusus

| Allteema ABES 2.2 – | Vaimse ülekoormuse vältimine |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.2 –

Vaimse ülekoormuse vältimine

| Allteema ABES 2.3 – | Õhk-maa-koostöö |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.3 –

Õhk-maa-koostöö

TEEMA ABES 3 –   EBATAVALISTE JA HÄDAOLUKORDADE PROTSEDUURID

| Allteema ABES 3.1 – | Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.1 –

Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine

| Allteema ABES 3.2 – | Raadioside katkemine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.2 –

Raadioside katkemine

| Allteema ABES 3.3 – | Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.3 –

Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile

| Allteema ABES 3.4 – | Eksinud või tundmatu õhusõiduk |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.4 –

Eksinud või tundmatu õhusõiduk

| Allteema ABES 3.5 – | Kõrvalekalded |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.5 –

Kõrvalekalded

I lisa 7. liide

SEIREGA LÄHENEMISLENNUJUHTIMINE (APS)

(Viide: I lisa – ATCO-osa D-alajao 2. jaotise punkti ATCO.D.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunkt v)

SISUKORD

| 1. ÕPPEAINE: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE |
| --- | --- |

1. ÕPPEAINE:

| 2. ÕPPEAINE: | LENNUNDUSÕIGUS |
| --- | --- |

2. ÕPPEAINE:

| 3. ÕPPEAINE: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE |
| --- | --- |

3. ÕPPEAINE:

| 4. ÕPPEAINE: | METEOROLOOGIA |
| --- | --- |

4. ÕPPEAINE:

| 5. ÕPPEAINE: | NAVIGATSIOON |
| --- | --- |

5. ÕPPEAINE:

| 6. ÕPPEAINE: | ÕHUSÕIDUKID |
| --- | --- |

6. ÕPPEAINE:

| 7. ÕPPEAINE: | INIMTEGURID |
| --- | --- |

7. ÕPPEAINE:

| 8. ÕPPEAINE: | SEADMED JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

8. ÕPPEAINE:

| 9. ÕPPEAINE: | KUTSEKESKKOND |
| --- | --- |

9. ÕPPEAINE:

| 10. ÕPPEAINE: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD |
| --- | --- |

10. ÕPPEAINE:

| 11. ÕPPEAINE: | LENNUVÄLJAD |
| --- | --- |

11. ÕPPEAINE:

1. ÕPPEAINE:   SISSEJUHATUS KURSUSESSE

TEEMA INTR 1 –   KURSUSE JUHTIMINE

| Allteema INTR 1.1 – | Kursuse tutvustus |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.1 –

Kursuse tutvustus

| Allteema INTR 1.2 – | Kursuse administreerimine |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.2 –

Kursuse administreerimine

| Allteema INTR 1.3 – | Õppematerjal ja koolitusdokumendid |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.3 –

Õppematerjal ja koolitusdokumendid

TEEMA INTR 2 –   SISSEJUHATUS LENNUJUHTIMISE KOOLITUSKURSUSESSE

| Allteema INTR 2.1 – | Kursuse sisu ja korraldus |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.1 –

Kursuse sisu ja korraldus

| Allteema INTR 2.2 – | Koolituse põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.2 –

Koolituse põhimõtted

| Allteema INTR 2.3 – | Hindamisprotsess |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.3 –

Hindamisprotsess

2. ÕPPEAINE:   LENNUNDUSÕIGUS

TEEMA LAW 1 –   LENNUJUHI LUBADE VÄLJAANDMINE/PÄDEVUSTUNNISTUS

| Allteema LAW 1.1 – | Õigused ja tingimused |
| --- | --- |

Allteema LAW 1.1 –

Õigused ja tingimused

TEEMA LAW 2 –   EESKIRJAD JA MÄÄRUSED

| Allteema LAW 2.1 – | Aruanded |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.1 –

Aruanded

| Allteema LAW 2.2 – | Õhuruum |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.2 –

Õhuruum

TEEMA LAW 3 –   OHUTUSJUHTIMINE LENNUJUHTIMISEL

| Allteema LAW 3.1 – | Tagasiside andmise protsess |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.1 –

Tagasiside andmise protsess

| Allteema LAW 3.2 – | Ohutusalased uurimised |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.2 –

Ohutusalased uurimised

3. ÕPPEAINE:   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

TEEMA ATM 1 –   TEENUSTE OSUTAMINE

| Allteema ATM 1.1 – | Lennujuhtimisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.1 –

Lennujuhtimisteenus

| Allteema ATM 1.2 – | Lennuinfoteenus (FIS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.2 –

Lennuinfoteenus (FIS)

| Allteema ATM 1.3 – | Häireteenus (ALRS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.3 –

Häireteenus (ALRS)

| Allteema ATM 1.4 – | Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.4 –

Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine

| Allteema ATM 1.5 – | Õhuruumi korraldamine (ASM) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.5 –

Õhuruumi korraldamine (ASM)

TEEMA ATM 2 –   SIDE

| Allteema ATM 2.1 – | Tõhus side |
| --- | --- |

Allteema ATM 2.1 –

Tõhus side

TEEMA ATM 3 –   LENNUJUHTIMISÜKSUSE LOAD JA LENNUJUHTIMISÜKSUSE JUHISED

| Allteema ATM 3.1 – | Lennujuhtimisüksuse load |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.1 –

Lennujuhtimisüksuse load

| Allteema ATM 3.2 – | Lennujuhtimisüksuse juhised |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.2 –

Lennujuhtimisüksuse juhised

TEEMA ATM 4 –   KOORDINEERIMINE

| Allteema ATM 4.1 – | Koordineerimise vajalikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.1 –

Koordineerimise vajalikkus

| Allteema ATM 4.2 – | Koordineerimisvahendid ja -meetodid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.2 –

Koordineerimisvahendid ja -meetodid

| Allteema ATM 4.3 – | Koordineerimisprotseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.3 –

Koordineerimisprotseduurid

TEEMA ATM 5 –   KÕRGUSE MÕÕTMINE JA LENNUTASANDITE JAOTAMINE

| Allteema ATM 5.1 – | Kõrguse mõõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.1 –

Kõrguse mõõtmine

| Allteema ATM 5.2 – | Takistustevaba kõrgus |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.2 –

Takistustevaba kõrgus

TEEMA ATM 6 –   HAJUTAMINE

| Allteema ATM 6.1 – | Vertikaalne hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.1 –

Vertikaalne hajutus

| Allteema ATM 6.2 – | Pikihajutus seire korral |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.2 –

Pikihajutus seire korral

| Allteema ATM 6.3 – | Hajutamise delegeerimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.3 –

Hajutamise delegeerimine

| Allteema ATM 6.4 – | Keerisjälje vahemaapõhine pikihajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.4 –

Keerisjälje vahemaapõhine pikihajutus

| Allteema ATM 6.5 – | Lennujuhtimise seiresüsteemidel põhinev hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.5 –

Lennujuhtimise seiresüsteemidel põhinev hajutus

TEEMA ATM 7 –   ÕHUKOKKUPÕRKE VÄLTIMISE SÜSTEEMID JA MAAPEALSED OHUTUSABINÕUD

| Allteema ATM 7.1 – | Õhukokkupõrke vältimise süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.1 –

Õhukokkupõrke vältimise süsteemid

| Allteema ATM 7.2 – | Maapealsed ohutusabinõud |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.2 –

Maapealsed ohutusabinõud

TEEMA ATM 8 –   ANDMETE KUVAMINE

| Allteema ATM 8.1 – | Andmehaldus |
| --- | --- |

Allteema ATM 8.1 –

Andmehaldus

TEEMA ATM 9 –   KÄITAMISKESKKOND (SIMULEERITUD)

| Allteema ATM 9.1 – | Käitamiskeskkonna terviklikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.1 –

Käitamiskeskkonna terviklikkus

| Allteema ATM 9.2 – | Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.2 –

Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine

| Allteema ATM 9.3 – | Üleandmine/ülevõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.3 –

Üleandmine/ülevõtmine

TEEMA ATM 10 –   LENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAMINE

| Allteema ATM 10.1 – | Vastutus ja teabe töötlemine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.1 –

Vastutus ja teabe töötlemine

| Allteema ATM 10.2 – | Lennujuhtimise seireteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.2 –

Lennujuhtimise seireteenus

| Allteema ATM 10.3 – | Liikluse korraldamise protsess |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.3 –

Liikluse korraldamise protsess

| Allteema ATM 10.4 – | Lennuliikluse haldamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.4 –

Lennuliikluse haldamine

| Allteema ATM 10.5 – | Lennujuhtimisteenus, mida toetavad kõrgetasemelised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.5 –

Lennujuhtimisteenus, mida toetavad kõrgetasemelised süsteemid

TEEMA ATM 11 –   OOTAMINE

| Allteema ATM 11.1 – | Üldised protseduurid ootetsoonis |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.1 –

Üldised protseduurid ootetsoonis

| Allteema ATM 11.2 – | Lähenevad õhusõidukid |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.2 –

Lähenevad õhusõidukid

| Allteema ATM 11.3 – | Ootamine seire korral |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.3 –

Ootamine seire korral

TEEMA ATM 12 –   TUNNUS

| Allteema ATM 12.1 – | Tunnuse kindlakstegemine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.1 –

Tunnuse kindlakstegemine

| Allteema ATM 12.2 – | Tunnuse säilitamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.2 –

Tunnuse säilitamine

| Allteema ATM 12.3 – | Tunnuse kaotamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.3 –

Tunnuse kaotamine

| Allteema ATM 12.4 – | Asukohateated |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.4 –

Asukohateated

| Allteema ATM 12.5 – | Tunnuse üleandmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.5 –

Tunnuse üleandmine

4. ÕPPEAINE:   METEOROLOOGIA

TEEMA MET 1 –   ILMASTIKUNÄHTUSED

| Allteema MET 1.1 – | Ilmastikunähtused |
| --- | --- |

Allteema MET 1.1 –

Ilmastikunähtused

TEEMA MET 2 –   METEOROLOOGILISTE ANDMETE ALLIKAD

| Allteema MET 2.1 – | Meteoroloogilise teabe allikad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.1 –

Meteoroloogilise teabe allikad

5. ÕPPEAINE:   NAVIGATSIOON

TEEMA NAV 1 –   KAARDID JA AERONAVIGATSIOONILISED SKEEMID

| Allteema NAV 1.1 – | Kaardid ja skeemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 1.1 –

Kaardid ja skeemid

TEEMA NAV 2 –   INSTRUMENTAALNAVIGATSIOON

| Allteema NAV 2.1 – | Navigatsioonisüsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.1 –

Navigatsioonisüsteemid

| Allteema NAV 2.2 – | Stabiliseeritud lähenemine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.2 –

Stabiliseeritud lähenemine

| Allteema NAV 2.3 – | Instrumentaalväljumised ja -saabumised |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.3 –

Instrumentaalväljumised ja -saabumised

| Allteema NAV 2.4 – | Navigatsiooniabi |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.4 –

Navigatsiooniabi

| Allteema NAV 2.5 – | Satelliidipõhised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.5 –

Satelliidipõhised süsteemid

| Allteema NAV 2.6 – | Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.6 –

Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine

6. ÕPPEAINE:   ÕHUSÕIDUKID

TEEMA ACFT 1 –   ÕHUSÕIDUKITE MÕÕTERIISTAD

| Allteema ACFT 1.1 – | Õhusõidukite mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFT 1.1 –

Õhusõidukite mõõteriistad

TEEMA ACFT 2 –   ÕHUSÕIDUKITE KATEGOORIAD

| Allteema ACFT 2.1 – | Keerisjälg |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.1 –

Keerisjälg

| Allteema ACFT 2.2 – | ICAO lähenemise kategooriate kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.2 –

ICAO lähenemise kategooriate kasutamine

TEEMA ACFT 3 –   ÕHUSÕIDUKI SUUTLIKKUST MÕJUTAVAD TEGURID

| Allteema ACFT 3.1 – | Tõusuga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.1 –

Tõusuga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.2 – | Reisiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.2 –

Reisiga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.3 – | Laskumise ja alglähenemisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.3 –

Laskumise ja alglähenemisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.4 – | Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.4 –

Lõpplähenemise ja maandumisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.5 – | Majanduslikud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.5 –

Majanduslikud tegurid

| Allteema ACFT 3.6 – | Keskkonnategurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.6 –

Keskkonnategurid

TEEMA ACFT 4 –   ÕHUSÕIDUKI NÄITAJAD

| Allteema ACFT 4.1 – | Tehnilised andmed |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.1 –

Tehnilised andmed

7. ÕPPEAINE:   INIMTEGURID

TEEMA HUM 1 –   PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 1.1 – | Kognitiivsed tegurid |
| --- | --- |

Allteema HUM 1.1 –

Kognitiivsed tegurid

TEEMA HUM 2 –   MEDITSIINILISED JA PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 2.1 – | Väsimus |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.1 –

Väsimus

| Allteema HUM 2.2 – | Terviseseisund |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.2 –

Terviseseisund

TEEMA HUM 3 –   SOTSIAALSED JA ORGANISATSIOONILISED TEGURID

| Allteema HUM 3.1 – | Meeskonnatöö korraldamine (TRM) |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.1 –

Meeskonnatöö korraldamine (TRM)

| Allteema HUM 3.2 – | Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.2 –

Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas

| Allteema HUM 3.3 – | Vastutustundlik käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.3 –

Vastutustundlik käitumine

TEEMA HUM 4 –   STRESS

| Allteema HUM 4.1 – | Stress |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.1 –

Stress

| Allteema HUM 4.2 – | Stressijuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.2 –

Stressijuhtimine

TEEMA HUM 5 –   INIMLIK VIGA

| Allteema HUM 5.1 – | Inimlik viga |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.1 –

Inimlik viga

| Allteema HUM 5.2 – | Eeskirjade rikkumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.2 –

Eeskirjade rikkumine

TEEMA HUM 6 –   KOOSTÖÖ

| Allteema HUM 6.1 – | Teabevahetus |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.1 –

Teabevahetus

| Allteema HUM 6.2 – | Koostöö ühe ja sama vastutusala piires |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.2 –

Koostöö ühe ja sama vastutusala piires

| Allteema HUM 6.3 – | Koostöö eri vastutusalade vahel |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.3 –

Koostöö eri vastutusalade vahel

| Allteema HUM 6.4 – | Lennujuhi/piloodi koostöö |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.4 –

Lennujuhi/piloodi koostöö

8. ÕPPEAINE:   SEADMED JA SÜSTEEMID

TEEMA EQPS 1 –   KÕNESIDE

| Allteema EQPS 1.1 – | Raadioside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.1 –

Raadioside

| Allteema EQPS 1.2 – | Muu kõneside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.2 –

Muu kõneside

TEEMA EQPS 2 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE AUTOMATISEERIMINE

| Allteema EQPS 2.1 – | Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN) |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.1 –

Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN)

| Allteema EQPS 2.2 – | Automaatne andmevahetus |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.2 –

Automaatne andmevahetus

TEEMA EQPS 3 –   LENNUJUHI TÖÖKOHT

| Allteema EQPS 3.1 – | Seadmete käitamine ja jälgimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.1 –

Seadmete käitamine ja jälgimine

| Allteema EQPS 3.2 – | Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.2 –

Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid

| Allteema EQPS 3.3 – | Lennuandmete süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.3 –

Lennuandmete süsteemid

| Allteema EQPS 3.4 – | Lennujuhtimise seiresüsteemi kasutamine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.4 –

Lennujuhtimise seiresüsteemi kasutamine

| Allteema EQPS 3.5 – | Kõrgetasemelised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.5 –

Kõrgetasemelised süsteemid

TEEMA EQPS 4 –   TULEVIKUSEADMED

| Allteema EQPS 4.1 – | Uued arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema EQPS 4.1 –

Uued arengusuunad

TEEMA EQPS 5 –   SEADMETE JA SÜSTEEMIDE PIIRANGUD JA NENDE KASUTUSVÕIMALUSTE HALVENEMINE

| Allteema EQPS 5.1 – | Piirangutele reageerimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.1 –

Piirangutele reageerimine

| Allteema EQPS 5.2 – | Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.2 –

Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.3 – | Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.3 –

Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.4 – | Seireseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.4 –

Seireseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.5 – | Lennujuhtimise töötlemissüsteemi kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.5 –

Lennujuhtimise töötlemissüsteemi kasutusvõimaluste halvenemine

9. ÕPPEAINE:   KUTSEKESKKOND

TEEMA PEN 1 –   TUTVUSTAMINE

| Allteema PEN 1.1 – | Õppekülastus lähenemisjuhtimisüksusesse |
| --- | --- |

Allteema PEN 1.1 –

Õppekülastus lähenemisjuhtimisüksusesse

TEEMA PEN 2 –   ÕHURUUMI KASUTAJAD

| Allteema PEN 2.1 – | Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.1 –

Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

| Allteema PEN 2.2 – | Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.2 –

Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

TEEMA PEN 3 –   KLIENDISUHTED

| Allteema PEN 3.1 – | Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele |
| --- | --- |

Allteema PEN 3.1 –

Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele

TEEMA PEN 4 –   KESKKONNAKAITSE

| Allteema PEN 4.1 – | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

Allteema PEN 4.1 –

Keskkonnakaitse

10. ÕPPEAINE:   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

TEEMA ABES 1 –   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

| Allteema ABES 1.1 – | Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest |
| --- | --- |

Allteema ABES 1.1 –

Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest

TEEMA ABES 2 –   OSKUSTE PARANDAMINE

| Allteema ABES 2.1 – | Side tõhusus |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.1 –

Side tõhusus

| Allteema ABES 2.2 – | Vaimse ülekoormuse vältimine |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.2 –

Vaimse ülekoormuse vältimine

| Allteema ABES 2.3 – | Õhk-maa-koostöö |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.3 –

Õhk-maa-koostöö

TEEMA ABES 3 –   EBATAVALISTE JA HÄDAOLUKORDADE PROTSEDUURID

| Allteema ABES 3.1 – | Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.1 –

Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine

| Allteema ABES 3.2 – | Raadioside katkemine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.2 –

Raadioside katkemine

| Allteema ABES 3.3 – | Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.3 –

Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile

| Allteema ABES 3.4 – | Eksinud või tundmatu õhusõiduk |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.4 –

Eksinud või tundmatu õhusõiduk

| Allteema ABES 3.5 – | Kõrvalekalded |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.5 –

Kõrvalekalded

| Allteema ABES 3.6 – | Transpondri rike |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.6 –

Transpondri rike

11. ÕPPEAINE:   LENNUVÄLJAD

TEEMA AGA 1 –   LENNUVÄLJA ANDMED, PLAAN JA KOORDINEERIMINE

| Allteema AGA 1.1 – | Mõisted |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.1 –

Mõisted

| Allteema AGA 1.2 – | Koordineerimine |
| --- | --- |

Allteema AGA 1.2 –

Koordineerimine

TEEMA AGA 2 –   LIIKLUSALA

| Allteema AGA 2.1 – | Liiklusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.1 –

Liiklusala

| Allteema AGA 2.2 – | Manööverdusala |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.2 –

Manööverdusala

| Allteema AGA 2.3 – | Lennurajad |
| --- | --- |

Allteema AGA 2.3 –

Lennurajad

TEEMA AGA 3 –   TAKISTUSED

| Allteema AGA 3.1 – | Takistusvaba ala lennuväljade ümber |
| --- | --- |

Allteema AGA 3.1 –

Takistusvaba ala lennuväljade ümber

TEEMA AGA 4 –   MITMESUGUSED SEADMED

| Allteema AGA 4.1 – | Asukoht |
| --- | --- |

Allteema AGA 4.1 –

Asukoht

I lisa 8. liide

SEIREGA PIIRKONDLIK LENNUJUHTIMINE (ACS)

(Viide: I lisa – ATCO-osa D-alajao 2. jaotise punkti ATCO.D.010 alapunkti a alapunkti 2 alapunkt vi)

SISUKORD

| 1. ÕPPEAINE: | SISSEJUHATUS KURSUSESSE |
| --- | --- |

1. ÕPPEAINE:

| 2. ÕPPEAINE: | LENNUNDUSÕIGUS |
| --- | --- |

2. ÕPPEAINE:

| 3. ÕPPEAINE: | LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE |
| --- | --- |

3. ÕPPEAINE:

| 4. ÕPPEAINE: | METEOROLOOGIA |
| --- | --- |

4. ÕPPEAINE:

| 5. ÕPPEAINE: | NAVIGATSIOON |
| --- | --- |

5. ÕPPEAINE:

| 6. ÕPPEAINE: | ÕHUSÕIDUKID |
| --- | --- |

6. ÕPPEAINE:

| 7. ÕPPEAINE: | INIMTEGURID |
| --- | --- |

7. ÕPPEAINE:

| 8. ÕPPEAINE: | SEADMED JA SÜSTEEMID |
| --- | --- |

8. ÕPPEAINE:

| 9. ÕPPEAINE: | KUTSEKESKKOND |
| --- | --- |

9. ÕPPEAINE:

| 10. ÕPPEAINE: | EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD |
| --- | --- |

10. ÕPPEAINE:

1. ÕPPEAINE:   SISSEJUHATUS KURSUSESSE

TEEMA INTR 1 –   KURSUSE JUHTIMINE

| Allteema INTR 1.1 – | Kursuse tutvustus |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.1 –

Kursuse tutvustus

| Allteema INTR 1.2 – | Kursuse administreerimine |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.2 –

Kursuse administreerimine

| Allteema INTR 1.3 – | Õppematerjal ja koolitusdokumendid |
| --- | --- |

Allteema INTR 1.3 –

Õppematerjal ja koolitusdokumendid

TEEMA INTR 2 –   SISSEJUHATUS LENNUJUHTIMISE KOOLITUSKURSUSESSE

| Allteema INTR 2.1 – | Kursuse sisu ja korraldus |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.1 –

Kursuse sisu ja korraldus

| Allteema INTR 2.2 – | Koolituse põhimõtted |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.2 –

Koolituse põhimõtted

| Allteema INTR 2.3 – | Hindamisprotsess |
| --- | --- |

Allteema INTR 2.3 –

Hindamisprotsess

2. ÕPPEAINE:   LENNUNDUSÕIGUS

TEEMA LAW 1 –   LENNUJUHI LUBADE VÄLJAANDMINE/PÄDEVUSTUNNISTUS

| Allteema LAW 1.1 – | Õigused ja tingimused |
| --- | --- |

Allteema LAW 1.1 –

Õigused ja tingimused

TEEMA LAW 2 –   EESKIRJAD JA MÄÄRUSED

| Allteema LAW 2.1 – | Aruanded |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.1 –

Aruanded

| Allteema LAW 2.2 – | Õhuruum |
| --- | --- |

Allteema LAW 2.2 –

Õhuruum

TEEMA LAW 3 –   OHUTUSJUHTIMINE LENNUJUHTIMISEL

| Allteema LAW 3.1 – | Tagasiside andmise protsess |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.1 –

Tagasiside andmise protsess

| Allteema LAW 3.2 – | Ohutusalased uurimised |
| --- | --- |

Allteema LAW 3.2 –

Ohutusalased uurimised

3. ÕPPEAINE:   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

TEEMA ATM 1 –   TEENUSTE OSUTAMINE

| Allteema ATM 1.1 – | Lennujuhtimisteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.1 –

Lennujuhtimisteenus

| Allteema ATM 1.2 – | Lennuinfoteenus (FIS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.2 –

Lennuinfoteenus (FIS)

| Allteema ATM 1.3 – | Häireteenus (ALRS) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.3 –

Häireteenus (ALRS)

| Allteema ATM 1.4 – | Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.4 –

Lennuliiklusteenuste süsteemi võimsus ja lennuliiklusvoogude juhtimine

| Allteema ATM 1.5 – | Õhuruumi korraldamine (ASM) |
| --- | --- |

Allteema ATM 1.5 –

Õhuruumi korraldamine (ASM)

TEEMA ATM 2 –   SIDE

| Allteema ATM 2.1 – | Tõhus side |
| --- | --- |

Allteema ATM 2.1 –

Tõhus side

TEEMA ATM 3 –   LENNUJUHTIMISÜKSUSE LOAD JA LENNUJUHTIMISÜKSUSE JUHISED

| Allteema ATM 3.1 – | Lennujuhtimisüksuse load |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.1 –

Lennujuhtimisüksuse load

| Allteema ATM 3.2 – | Lennujuhtimisüksuse juhised |
| --- | --- |

Allteema ATM 3.2 –

Lennujuhtimisüksuse juhised

TEEMA ATM 4 –   KOORDINEERIMINE

| Allteema ATM 4.1 – | Koordineerimise vajalikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.1 –

Koordineerimise vajalikkus

| Allteema ATM 4.2 – | Koordineerimisvahendid ja -meetodid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.2 –

Koordineerimisvahendid ja -meetodid

| Allteema ATM 4.3 – | Koordineerimisprotseduurid |
| --- | --- |

Allteema ATM 4.3 –

Koordineerimisprotseduurid

TEEMA ATM 5 –   KÕRGUSE MÕÕTMINE JA LENNUTASANDITE JAOTAMINE

| Allteema ATM 5.1 – | Kõrguse mõõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.1 –

Kõrguse mõõtmine

| Allteema ATM 5.2 – | Takistustevaba kõrgus |
| --- | --- |

Allteema ATM 5.2 –

Takistustevaba kõrgus

TEEMA ATM 6 –   HAJUTAMINE

| Allteema ATM 6.1 – | Vertikaalne hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.1 –

Vertikaalne hajutus

| Allteema ATM 6.2 – | Pikihajutus seire korral |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.2 –

Pikihajutus seire korral

| Allteema ATM 6.3 – | Keerisjälje vahemaapõhine pikihajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.3 –

Keerisjälje vahemaapõhine pikihajutus

| Allteema ATM 6.4 – | Lennujuhtimise seiresüsteemidel põhinev hajutus |
| --- | --- |

Allteema ATM 6.4 –

Lennujuhtimise seiresüsteemidel põhinev hajutus

TEEMA ATM 7 –   ÕHUKOKKUPÕRKE VÄLTIMISE SÜSTEEMID JA MAAPEALSED OHUTUSABINÕUD

| Allteema ATM 7.1 – | Õhukokkupõrke vältimise süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.1 –

Õhukokkupõrke vältimise süsteemid

| Allteema ATM 7.2 – | Maapealsed ohutusabinõud |
| --- | --- |

Allteema ATM 7.2 –

Maapealsed ohutusabinõud

TEEMA ATM 8 –   ANDMETE KUVAMINE

| Allteema ATM 8.1 – | Andmehaldus |
| --- | --- |

Allteema ATM 8.1 –

Andmehaldus

TEEMA ATM 9 –   KÄITAMISKESKKOND (SIMULEERITUD)

| Allteema ATM 9.1 – | Käitamiskeskkonna terviklikkus |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.1 –

Käitamiskeskkonna terviklikkus

| Allteema ATM 9.2 – | Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.2 –

Käitamisprotseduuride toimivuse kontrollimine

| Allteema ATM 9.3 – | Üleandmine/ülevõtmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 9.3 –

Üleandmine/ülevõtmine

TEEMA ATM 10 –   LENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAMINE

| Allteema ATM 10.1 – | Vastutus ja teabe töötlemine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.1 –

Vastutus ja teabe töötlemine

| Allteema ATM 10.2 – | Lennujuhtimise seireteenus |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.2 –

Lennujuhtimise seireteenus

| Allteema ATM 10.3 – | Liikluse korraldamise protsess |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.3 –

Liikluse korraldamise protsess

| Allteema ATM 10.4 – | Lennuliikluse haldamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.4 –

Lennuliikluse haldamine

| Allteema ATM 10.5 – | Lennujuhtimisteenus, mida toetavad kõrgetasemelised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema ATM 10.5 –

Lennujuhtimisteenus, mida toetavad kõrgetasemelised süsteemid

TEEMA ATM 11 –   OOTAMINE

| Allteema ATM 11.1 – | Üldised protseduurid ootetsoonis |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.1 –

Üldised protseduurid ootetsoonis

| Allteema ATM 11.2 – | Ootavad õhusõidukid |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.2 –

Ootavad õhusõidukid

| Allteema ATM 11.3 – | Ootamine seire korral |
| --- | --- |

Allteema ATM 11.3 –

Ootamine seire korral

TEEMA ATM 12 –   TUNNUS

| Allteema ATM 12.1 – | Tunnuse kindlakstegemine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.1 –

Tunnuse kindlakstegemine

| Allteema ATM 12.2 – | Tunnuse säilitamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.2 –

Tunnuse säilitamine

| Allteema ATM 12.3 – | Tunnuse kaotamine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.3 –

Tunnuse kaotamine

| Allteema ATM 12.4 – | Asukohateated |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.4 –

Asukohateated

| Allteema ATM 12.5 – | Tunnuse üleandmine |
| --- | --- |

Allteema ATM 12.5 –

Tunnuse üleandmine

4. ÕPPEAINE:   METEOROLOOGIA

TEEMA MET 1 –   ILMASTIKUNÄHTUSED

| Allteema MET 1.1 – | Ilmastikunähtused |
| --- | --- |

Allteema MET 1.1 –

Ilmastikunähtused

TEEMA MET 2 –   METEOROLOOGILISTE ANDMETE ALLIKAD

| Allteema MET 2.1 – | Meteoroloogilise teabe allikad |
| --- | --- |

Allteema MET 2.1 –

Meteoroloogilise teabe allikad

5. ÕPPEAINE:   NAVIGATSIOON

TEEMA NAV 1 –   KAARDID JA AERONAVIGATSIOONILISED SKEEMID

| Allteema NAV 1.1 – | Kaardid ja skeemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 1.1 –

Kaardid ja skeemid

TEEMA NAV 2 –   INSTRUMENTAALNAVIGATSIOON

| Allteema NAV 2.1 – | Navigatsioonisüsteemid |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.1 –

Navigatsioonisüsteemid

| Allteema NAV 2.2 – | Navigatsiooniabi |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.2 –

Navigatsiooniabi

| Allteema NAV 2.3 – | Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine |
| --- | --- |

Allteema NAV 2.3 –

Suutlikkusel põhineva navigatsiooni kasutamine

6. ÕPPEAINE:   ÕHUSÕIDUKID

TEEMA ACFT 1 –   ÕHUSÕIDUKITE MÕÕTERIISTAD

| Allteema ACFT 1.1 – | Õhusõidukite mõõteriistad |
| --- | --- |

Allteema ACFT 1.1 –

Õhusõidukite mõõteriistad

TEEMA ACFT 2 –   ÕHUSÕIDUKITE KATEGOORIAD

| Allteema ACFT 2.1 – | Keerisjälg |
| --- | --- |

Allteema ACFT 2.1 –

Keerisjälg

TEEMA ACFT 3 –   ÕHUSÕIDUKI SUUTLIKKUST MÕJUTAVAD TEGURID

| Allteema ACFT 3.1 – | Tõusuga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.1 –

Tõusuga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.2 – | Reisiga seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.2 –

Reisiga seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.3 – | Laskumisega seotud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.3 –

Laskumisega seotud tegurid

| Allteema ACFT 3.4 – | Majanduslikud tegurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.4 –

Majanduslikud tegurid

| Allteema ACFT 3.5 – | Keskkonnategurid |
| --- | --- |

Allteema ACFT 3.5 –

Keskkonnategurid

TEEMA ACFT 4 –   ÕHUSÕIDUKI NÄITAJAD

| Allteema ACFT 4.1 – | Tehnilised andmed |
| --- | --- |

Allteema ACFT 4.1 –

Tehnilised andmed

7. ÕPPEAINE:   INIMTEGURID

TEEMA HUM 1 –   PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 1.1 – | Kognitiivsed tegurid |
| --- | --- |

Allteema HUM 1.1 –

Kognitiivsed tegurid

TEEMA HUM 2 –   MEDITSIINILISED JA PSÜHHOLOOGILISED TEGURID

| Allteema HUM 2.1 – | Väsimus |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.1 –

Väsimus

| Allteema HUM 2.2 – | Terviseseisund |
| --- | --- |

Allteema HUM 2.2 –

Terviseseisund

TEEMA HUM 3 –   SOTSIAALSED JA ORGANISATSIOONILISED TEGURID

| Allteema HUM 3.1 – | Meeskonnatöö korraldamine (TRM) |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.1 –

Meeskonnatöö korraldamine (TRM)

| Allteema HUM 3.2 – | Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.2 –

Meeskonnatöö ja rollid meeskonnas

| Allteema HUM 3.3 – | Vastutustundlik käitumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 3.3 –

Vastutustundlik käitumine

TEEMA HUM 4 –   STRESS

| Allteema HUM 4.1 – | Stress |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.1 –

Stress

| Allteema HUM 4.2 – | Stressijuhtimine |
| --- | --- |

Allteema HUM 4.2 –

Stressijuhtimine

TEEMA HUM 5 –   INIMLIK VIGA

| Allteema HUM 5.1 – | Inimlik viga |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.1 –

Inimlik viga

| Allteema HUM 5.2 – | Eeskirjade rikkumine |
| --- | --- |

Allteema HUM 5.2 –

Eeskirjade rikkumine

TEEMA HUM 6 –   KOOSTÖÖ

| Allteema HUM 6.1 – | Teabevahetus |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.1 –

Teabevahetus

| Allteema HUM 6.2 – | Koostöö ühe ja sama vastutusala piires |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.2 –

Koostöö ühe ja sama vastutusala piires

| Allteema HUM 6.3 – | Koostöö eri vastutusalade vahel |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.3 –

Koostöö eri vastutusalade vahel

| Allteema HUM 6.4 – | Lennujuhi/piloodi koostöö |
| --- | --- |

Allteema HUM 6.4 –

Lennujuhi/piloodi koostöö

8. ÕPPEAINE:   SEADMED JA SÜSTEEMID

TEEMA EQPS 1 –   KÕNESIDE

| Allteema EQPS 1.1 – | Raadioside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.1 –

Raadioside

| Allteema EQPS 1.2 – | Muu kõneside |
| --- | --- |

Allteema EQPS 1.2 –

Muu kõneside

TEEMA EQPS 2 –   LENNULIIKLUSTEENUSTE AUTOMATISEERIMINE

| Allteema EQPS 2.1 – | Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN) |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.1 –

Aeronavigatsiooniline fikseeritud elekterside võrk (AFTN)

| Allteema EQPS 2.2 – | Automaatne andmevahetus |
| --- | --- |

Allteema EQPS 2.2 –

Automaatne andmevahetus

TEEMA EQPS 3 –   LENNUJUHI TÖÖKOHT

| Allteema EQPS 3.1 – | Seadmete käitamine ja jälgimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.1 –

Seadmete käitamine ja jälgimine

| Allteema EQPS 3.2 – | Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.2 –

Kuvarid olukorra jälgimiseks ja infosüsteemid

| Allteema EQPS 3.3 – | Lennuandmete süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.3 –

Lennuandmete süsteemid

| Allteema EQPS 3.4 – | Lennujuhtimise seiresüsteemi kasutamine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.4 –

Lennujuhtimise seiresüsteemi kasutamine

| Allteema EQPS 3.5 – | Kõrgetasemelised süsteemid |
| --- | --- |

Allteema EQPS 3.5 –

Kõrgetasemelised süsteemid

TEEMA EQPS 4 –   TULEVIKUSEADMED

| Allteema EQPS 4.1 – | Uued arengusuunad |
| --- | --- |

Allteema EQPS 4.1 –

Uued arengusuunad

TEEMA EQPS 5 –   SEADMETE JA SÜSTEEMIDE PIIRANGUD JA NENDE KASUTUSVÕIMALUSTE HALVENEMINE

| Allteema EQPS 5.1 – | Piirangutele reageerimine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.1 –

Piirangutele reageerimine

| Allteema EQPS 5.2 – | Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.2 –

Sideseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.3 – | Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.3 –

Navigatsiooniseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.4 – | Seireseadmete kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.4 –

Seireseadmete kasutusvõimaluste halvenemine

| Allteema EQPS 5.5 – | Lennujuhtimise töötlemissüsteemi kasutusvõimaluste halvenemine |
| --- | --- |

Allteema EQPS 5.5 –

Lennujuhtimise töötlemissüsteemi kasutusvõimaluste halvenemine

9. ÕPPEAINE:   KUTSEKESKKOND

TEEMA PEN 1 –   TUTVUSTAMINE

| Allteema PEN 1.1 – | Õppekülastus piirkondlikku juhtimiskeskusesse |
| --- | --- |

Allteema PEN 1.1 –

Õppekülastus piirkondlikku juhtimiskeskusesse

TEEMA PEN 2 –   ÕHURUUMI KASUTAJAD

| Allteema PEN 2.1 – | Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.1 –

Tsiviilvaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

| Allteema PEN 2.2 – | Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad |
| --- | --- |

Allteema PEN 2.2 –

Kaitsevaldkonna lennuliiklusteenuste ositamisel osalejad

TEEMA PEN 3 –   KLIENDISUHTED

| Allteema PEN 3.1 – | Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele |
| --- | --- |

Allteema PEN 3.1 –

Teenuste osutamine ja nõuded kasutajatele

TEEMA PEN 4 –   KESKKONNAKAITSE

| Allteema PEN 4.1 – | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

Allteema PEN 4.1 –

Keskkonnakaitse

10. ÕPPEAINE:   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

TEEMA ABES 1 –   EBATAVALISED JA HÄDAOLUKORRAD

| Allteema ABES 1.1 – | Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest |
| --- | --- |

Allteema ABES 1.1 –

Ülevaade ebatavalistest ja hädaolukordadest

TEEMA ABES 2 –   OSKUSTE PARANDAMINE

| Allteema ABES 2.1 – | Side tõhusus |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.1 –

Side tõhusus

| Allteema ABES 2.2 – | Vaimse ülekoormuse vältimine |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.2 –

Vaimse ülekoormuse vältimine

| Allteema ABES 2.3 – | Õhk-maa-koostöö |
| --- | --- |

Allteema ABES 2.3 –

Õhk-maa-koostöö

TEEMA ABES 3 –   EBATAVALISTE JA HÄDAOLUKORDADE PROTSEDUURID

| Allteema ABES 3.1 – | Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.1 –

Ebatavaliste ja hädaolukordade protseduuride kasutamine

| Allteema ABES 3.2 – | Raadioside katkemine |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.2 –

Raadioside katkemine

| Allteema ABES 3.3 – | Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.3 –

Ebaseaduslik sekkumine ja pommiähvardus õhusõidukile

| Allteema ABES 3.4 – | Eksinud või tundmatu õhusõiduk |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.4 –

Eksinud või tundmatu õhusõiduk

| Allteema ABES 3.5 – | Kõrvalekalded |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.5 –

Kõrvalekalded

| Allteema ABES 3.6 – | Transpondri rike |
| --- | --- |

Allteema ABES 3.6 –

Transpondri rike

---

II LISA

ATCO.AR-OSA

PÄDEVATELE ASUTUSTELE ESITATAVAD NÕUDED

A-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

ATCO.AR.A.001   Reguleerimisala

Käesoleva lisa selles osas kehtestatakse lennujuhtide lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendite väljaandmise, säilitamise, peatamise või kehtetuks tunnistamise kohustusega pädevate asutuste haldusnõuded ning koolitusorganisatsioonide ja lennundusmeditsiinikeskuste sertifitseerimise ja järelevalve sätted.

ATCO.AR.A.005   Töötajad

| (a) | Pädevad asutused koostavad ja ajakohastavad iga kahe aasta järel hinnangu inimressursside kohta, mida on vaja käesoleva määrusega ettenähtud menetluste analüüsil põhineva järelevalve tegemiseks ja kõnealuste menetluste rakendamiseks. |
| --- | --- |

(a)

Pädevad asutused koostavad ja ajakohastavad iga kahe aasta järel hinnangu inimressursside kohta, mida on vaja käesoleva määrusega ettenähtud menetluste analüüsil põhineva järelevalve tegemiseks ja kõnealuste menetluste rakendamiseks.

| (b) | Töötajad, keda pädev asutus volitab sertifitseerimis- ja/või järelevalveülesandeid täitma, peavad omama õigust täita vähemalt järgmisi ametiülesandeid:






  (1) | kontrollida dokumente, sh lubasid, sertifikaate, andmeid, menetlusi ja kõiki muid nõutava ülesande täitmise suhtes asjakohaseid materjale; |
| --- | --- | --- |

(b)

Töötajad, keda pädev asutus volitab sertifitseerimis- ja/või järelevalveülesandeid täitma, peavad omama õigust täita vähemalt järgmisi ametiülesandeid:

(1)

kontrollida dokumente, sh lubasid, sertifikaate, andmeid, menetlusi ja kõiki muid nõutava ülesande täitmise suhtes asjakohaseid materjale;

| (2) | teha nendest dokumentidest, andmetest, eeskirjadest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid; |
| --- | --- |

(2)

teha nendest dokumentidest, andmetest, eeskirjadest ja muudest materjalidest koopiaid või väljavõtteid;

| (3) | nõuda selgitusi; |
| --- | --- |

(3)

nõuda selgitusi;

| (4) | siseneda asjakohastesse ruumidesse ja käitamisobjektidele; |
| --- | --- |

(4)

siseneda asjakohastesse ruumidesse ja käitamisobjektidele;

| (5) | teha auditeid ja kontrolli, sh etteteatamiseta kontrollkäike; |
| --- | --- |

(5)

teha auditeid ja kontrolli, sh etteteatamiseta kontrollkäike;

| (6) | võtta või algatada vajalikke jõustamismeetmeid. |
| --- | --- |

(6)

võtta või algatada vajalikke jõustamismeetmeid.

| (c) | Pädev asutus võib lubada oma töötajatel teha üksuse oskusmärke väljaandmiseks, selle kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikke hindamisi, tingimusel et nad täidavad punktis ATCO.C.045, välja arvatud selle alapunkti d alapunktis 1 sätestatud nõudeid. Töötajad peavad siiski olema tuttavad hinnatava üksuse ajakohase käituspraktika ja käitamisprotseduuridega. |
| --- | --- |

(c)

Pädev asutus võib lubada oma töötajatel teha üksuse oskusmärke väljaandmiseks, selle kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikke hindamisi, tingimusel et nad täidavad punktis ATCO.C.045, välja arvatud selle alapunkti d alapunktis 1 sätestatud nõudeid. Töötajad peavad siiski olema tuttavad hinnatava üksuse ajakohase käituspraktika ja käitamisprotseduuridega.

ATCO.AR.A.010   Pädevate asutuste ülesanded

| (a) | Pädevate asutuste ülesanded hõlmavad järgmist:






  (1) | lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendite väljaandmist, peatamist või kehtetuks tunnistamist; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pädevate asutuste ülesanded hõlmavad järgmist:

(1)

lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendite väljaandmist, peatamist või kehtetuks tunnistamist;

| (2) | punkti ATCO.C.025 kohane ajutiste töökohakoolituse juhendaja oskusmärkega (OJTI) lubade väljaandmist; |
| --- | --- |

(2)

punkti ATCO.C.025 kohane ajutiste töökohakoolituse juhendaja oskusmärkega (OJTI) lubade väljaandmist;

| (3) | punkti ATCO.C.065 kohane tasemetestija ajutiste lubade väljaandmist; |
| --- | --- |

(3)

punkti ATCO.C.065 kohane tasemetestija ajutiste lubade väljaandmist;

| (4) | oskusmärgete pikendamist ja nende kehtivuse taastamist; |
| --- | --- |

(4)

oskusmärgete pikendamist ja nende kehtivuse taastamist;

| (5) | lennundusarstide (AME) või lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) vastava teate järgselt tervisetõendite pikendamist, taastamist ja piiramist; |
| --- | --- |

(5)

lennundusarstide (AME) või lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) vastava teate järgselt tervisetõendite pikendamist, taastamist ja piiramist;

| (6) | lennundusarstide (AME) tunnistuste väljaandmist, kehtivuse pikendamist, taastamist, peatamist, kehtetuks tunnistamist, piiramist ja muutmist; |
| --- | --- |

(6)

lennundusarstide (AME) tunnistuste väljaandmist, kehtivuse pikendamist, taastamist, peatamist, kehtetuks tunnistamist, piiramist ja muutmist;

| (7) | koolitusorganisatsioonide sertifikaatide ja lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) tunnistuste väljaandmist, kehtivuse peatamist, kehtetuks tunnistamist ja piiramist; |
| --- | --- |

(7)

koolitusorganisatsioonide sertifikaatide ja lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) tunnistuste väljaandmist, kehtivuse peatamist, kehtetuks tunnistamist ja piiramist;

| (8) | koolituskursuste, -kavade ja üksuse pädevuskavade heakskiitmist ning vastavaid hindamismeetodeid; |
| --- | --- |

(8)

koolituskursuste, -kavade ja üksuse pädevuskavade heakskiitmist ning vastavaid hindamismeetodeid;

| (9) | keeleoskuse tõendamise hindamise meetodi heakskiitmine ja keeleoskuse hindamise asutustele punkti ATCO.B.040 kohaselt nõuete kehtestamist; |
| --- | --- |

(9)

keeleoskuse tõendamise hindamise meetodi heakskiitmine ja keeleoskuse hindamise asutustele punkti ATCO.B.040 kohaselt nõuete kehtestamist;

| (10) | punkti ATCO.B.030 alapunkti d kohaselt kõrgendatud keeleoskusetaseme (5. tase) vajaduse heakskiitmist; |
| --- | --- |

(10)

punkti ATCO.B.030 alapunkti d kohaselt kõrgendatud keeleoskusetaseme (5. tase) vajaduse heakskiitmist;

| (11) | koolitusorganisatsioonide, sh nende koolituskursuste ja -kavade järelevalvet; |
| --- | --- |

(11)

koolitusorganisatsioonide, sh nende koolituskursuste ja -kavade järelevalvet;

| (12) | üksuse pädevuskavade heakskiitmist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

(12)

üksuse pädevuskavade heakskiitmist ja järelevalvet;

| (13) | asjakohaste kaebemenetluste ja teavitamismehhanismide kehtestamist; |
| --- | --- |

(13)

asjakohaste kaebemenetluste ja teavitamismehhanismide kehtestamist;

| (14) | lubade tunnustamise ja vahetamise edendamist, sh lennujuhtide andmete edastamist ja vanade lubade tagastamist vastavalt punktile ATCO.A.010 neid välja andnud pädevale asutusele; |
| --- | --- |

(14)

lubade tunnustamise ja vahetamise edendamist, sh lennujuhtide andmete edastamist ja vanade lubade tagastamist vastavalt punktile ATCO.A.010 neid välja andnud pädevale asutusele;

| (15) | koolitusorganisatsioonide sertifikaatide ja kursuste heakskiitmiste tunnustamise hõlbustamist. |
| --- | --- |

(15)

koolitusorganisatsioonide sertifikaatide ja kursuste heakskiitmiste tunnustamise hõlbustamist.

ATCO.AR.A.015   Nõuete täitmise meetodid

| (a) | Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmise kontrollimiseks. Kui nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid järgitakse, on seonduvad rakenduseeskirjade nõuded täidetud. |
| --- | --- |

(a)

Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, mida võib kasutada määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmise kontrollimiseks. Kui nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid järgitakse, on seonduvad rakenduseeskirjade nõuded täidetud.

| (b) | Rakenduseeskirjade vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid. |
| --- | --- |

(b)

Rakenduseeskirjade vastavuse tagamiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid.

| (c) | Selleks et pidevalt hinnata enda või oma järelevalvealuste organisatsioonide ja isikute kasutatavate kõikide nõuete täitmise alternatiivsete meetodite vastavust määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadele, kehtestab pädev asutus hindamise süsteemi. |
| --- | --- |

(c)

Selleks et pidevalt hinnata enda või oma järelevalvealuste organisatsioonide ja isikute kasutatavate kõikide nõuete täitmise alternatiivsete meetodite vastavust määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadele, kehtestab pädev asutus hindamise süsteemi.

| (d) | Pädev asutus hindab kõikide organisatsiooni kavandatavate nõuete täitmise alternatiivsete meetodite vastavust punktile ATCO.OR.B.005, analüüsides esitatud dokumentatsiooni ning tehes vajadusel organisatsiooni kontrolli.
  Kui pädev asutus leiab, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid vastavad rakenduseeskirjadele, teavitab ta viivitamata:






  (1) | taotlejat, et nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid võib rakendada, ning vajaduse korral muudab vastavalt taotleja tunnistust või sertifikaati; |
| --- | --- | --- |

(d)

Pädev asutus hindab kõikide organisatsiooni kavandatavate nõuete täitmise alternatiivsete meetodite vastavust punktile ATCO.OR.B.005, analüüsides esitatud dokumentatsiooni ning tehes vajadusel organisatsiooni kontrolli.

Kui pädev asutus leiab, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid vastavad rakenduseeskirjadele, teavitab ta viivitamata:

(1)

taotlejat, et nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid võib rakendada, ning vajaduse korral muudab vastavalt taotleja tunnistust või sertifikaati;

| (2) | ametit nende sisust, lisades kõigi asjasse puutuvate dokumentide koopiad; |
| --- | --- |

(2)

ametit nende sisust, lisades kõigi asjasse puutuvate dokumentide koopiad;

| (3) | muid liikmesriike nõuete täitmise aktsepteeritud alternatiivsetest meetoditest. |
| --- | --- |

(3)

muid liikmesriike nõuete täitmise aktsepteeritud alternatiivsetest meetoditest.

| (e) | Kui pädev asutus ise kasutab määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadele vastavuse tagamiseks nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid:






  (1) | teeb ta need kättesaadavaks kõikidele oma järelevalvealustele organisatsioonidele ja isikutele; |
| --- | --- | --- |

(e)

Kui pädev asutus ise kasutab määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadele vastavuse tagamiseks nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid:

(1)

teeb ta need kättesaadavaks kõikidele oma järelevalvealustele organisatsioonidele ja isikutele;

| (2) | teatab ta neist viivitamata ametile. |
| --- | --- |

(2)

teatab ta neist viivitamata ametile.

Pädev asutus esitab ametile nõuete täitmise alternatiivsete meetodite täieliku kirjelduse, sealhulgas kõik asjasse puutuvad muudatused protseduurides, ning rakenduseeskirjade täitmist kinnitava hinnangu.

ATCO.AR.A.020   Ameti teavitamine

| (a) | Pädev asutus teavitab ametit viivitamata kõikidest määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse rakendamisega seotud olulistest probleemidest. |
| --- | --- |

(a)

Pädev asutus teavitab ametit viivitamata kõikidest määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse rakendamisega seotud olulistest probleemidest.

| (b) | Pädev asutus esitab ametile kogu talle laekunud juhtumiaruannetes sisalduva ohutuse seisukohalt olulise teabe. |
| --- | --- |

(b)

Pädev asutus esitab ametile kogu talle laekunud juhtumiaruannetes sisalduva ohutuse seisukohalt olulise teabe.

ATCO.AR.A.025   Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

| (a) | Ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 376/2014 (1) kohaldamist, rakendab pädev asutus süsteemi ohutusalase teabe nõuetekohaseks kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

(a)

Ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 376/2014 (1) kohaldamist, rakendab pädev asutus süsteemi ohutusalase teabe nõuetekohaseks kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks.

| (b) | Amet rakendab süsteemi saadud ohutusalase teabe nõuetekohaseks analüüsimiseks ning liikmesriikidele ja komisjonile viivitamatult kogu teabe, sealhulgas soovituste ja võetavate parandusmeetmete edastamiseks, mida neil on vaja määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade alla kuuluvate toodete, osade, seadmete, isikute või organisatsioonidega seotud ohutusprobleemidele aegsasti reageerimiseks. |
| --- | --- |

(b)

Amet rakendab süsteemi saadud ohutusalase teabe nõuetekohaseks analüüsimiseks ning liikmesriikidele ja komisjonile viivitamatult kogu teabe, sealhulgas soovituste ja võetavate parandusmeetmete edastamiseks, mida neil on vaja määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade alla kuuluvate toodete, osade, seadmete, isikute või organisatsioonidega seotud ohutusprobleemidele aegsasti reageerimiseks.

| (c) | Punktides a ja b nimetatud teabe saamisel võtab pädev asutus nõuetekohased meetmed ohutusprobleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

(c)

Punktides a ja b nimetatud teabe saamisel võtab pädev asutus nõuetekohased meetmed ohutusprobleemi lahendamiseks.

| (d) | Punkti c alusel võetavad meetmed tehakse viivitamata teatavaks kõikidele isikutele ja organisatsioonidele, kes vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadele peavad neid täitma. Pädev asutus teeb meetmed teatavaks ka ametile ning ühise tegutsemise vajalikkuse korral teistele asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(d)

Punkti c alusel võetavad meetmed tehakse viivitamata teatavaks kõikidele isikutele ja organisatsioonidele, kes vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadele peavad neid täitma. Pädev asutus teeb meetmed teatavaks ka ametile ning ühise tegutsemise vajalikkuse korral teistele asjaomastele liikmesriikidele.

B-ALAJAGU

JUHTIMINE

ATCO.AR.B.001   Juhtimissüsteem

| (a) | Pädev asutus kehtestab ja säilitab juhtimissüsteemi, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  (1) | dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused, mis kirjeldavad tema organisatsiooni, vahendeid ja meetodeid määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja käesolevale määrusele vastavuse saavutamiseks. Menetlused peavad olema ajakohased ja neid kasutatakse asutuses alusdokumentidena kõikide seonduvate ülesannete puhul; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pädev asutus kehtestab ja säilitab juhtimissüsteemi, mis hõlmab vähemalt järgmist:

(1)

dokumenteeritud põhimõtted ja menetlused, mis kirjeldavad tema organisatsiooni, vahendeid ja meetodeid määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja käesolevale määrusele vastavuse saavutamiseks. Menetlused peavad olema ajakohased ja neid kasutatakse asutuses alusdokumentidena kõikide seonduvate ülesannete puhul;

| (2) | piisav arv töötajaid (sh litsentsimis- ja sertifitseerimisinspektorid) ülesannete ja kohustuste täitmiseks. Nimetatud töötajad peavad olema neile määratud ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud ning jätkuva pädevuse tagamiseks vajalike teadmiste ja kogemustega, läbinud algkoolituse, töökohal toimuva koolituse ja korduvkoolituse. Kõikide seonduvate ülesannete nõuetekohase täitmise tagamiseks on nõutav töötajate kättesaadavuse planeerimise süsteem; |
| --- | --- |

(2)

piisav arv töötajaid (sh litsentsimis- ja sertifitseerimisinspektorid) ülesannete ja kohustuste täitmiseks. Nimetatud töötajad peavad olema neile määratud ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud ning jätkuva pädevuse tagamiseks vajalike teadmiste ja kogemustega, läbinud algkoolituse, töökohal toimuva koolituse ja korduvkoolituse. Kõikide seonduvate ülesannete nõuetekohase täitmise tagamiseks on nõutav töötajate kättesaadavuse planeerimise süsteem;

| (3) | nõuetekohased töövahendid ja büroopinnad ettenähtud ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

(3)

nõuetekohased töövahendid ja büroopinnad ettenähtud ülesannete täitmiseks;

| (4) | ülesanded, millega jälgitakse juhtimissüsteemi vastavust vastavatele nõuetele ning menetluste asjakohasust, sealhulgas siseauditi korra ja ohutusriskide juhtimise korra kehtestamist. Vastavuse jälgimine peab hõlmama auditi tulemuste pädeva asutuse juhtkonnale tagasisidestamise süsteemi, et tagada vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine; |
| --- | --- |

(4)

ülesanded, millega jälgitakse juhtimissüsteemi vastavust vastavatele nõuetele ning menetluste asjakohasust, sealhulgas siseauditi korra ja ohutusriskide juhtimise korra kehtestamist. Vastavuse jälgimine peab hõlmama auditi tulemuste pädeva asutuse juhtkonnale tagasisidestamise süsteemi, et tagada vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine;

| (5) | isik või isikutering, kes on vastavuse jälgimise ülesannete kontekstis vastutavad otse pädeva asutuse juhtkonna ees. |
| --- | --- |

(5)

isik või isikutering, kes on vastavuse jälgimise ülesannete kontekstis vastutavad otse pädeva asutuse juhtkonna ees.

| (b) | Pädev asutus määrab juhtimissüsteemi iga tegevusvaldkonna jaoks ühe või mitu isikut, kes vastutavad üldiselt asjasse puutuvate ülesannete juhtimise eest. |
| --- | --- |

(b)

Pädev asutus määrab juhtimissüsteemi iga tegevusvaldkonna jaoks ühe või mitu isikut, kes vastutavad üldiselt asjasse puutuvate ülesannete juhtimise eest.

| (c) | Pädev asutus kehtestab menetlused muude asjaomaste pädevate asutustega kogu vajaliku teabe ja abi vastastikuses vahetamises osalemiseks, sealhulgas liikmesriigi territooriumil tegutsevate, ent muu liikmesriigi või ameti pädeva asutuse sertifitseeritud isikute ja organisatsioonide tuvastatud probleemide, järelevalve tulemuste ja järelmeetmete kohase teabe vahetamise kontekstis. |
| --- | --- |

(c)

Pädev asutus kehtestab menetlused muude asjaomaste pädevate asutustega kogu vajaliku teabe ja abi vastastikuses vahetamises osalemiseks, sealhulgas liikmesriigi territooriumil tegutsevate, ent muu liikmesriigi või ameti pädeva asutuse sertifitseeritud isikute ja organisatsioonide tuvastatud probleemide, järelevalve tulemuste ja järelmeetmete kohase teabe vahetamise kontekstis.

| (d) | Ametile tehakse juhtimissüsteemiga seotud menetluste ja nende muudatuste koopia standardimise eesmärgil kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(d)

Ametile tehakse juhtimissüsteemiga seotud menetluste ja nende muudatuste koopia standardimise eesmärgil kättesaadavaks.

ATCO.AR.B.005   Ülesannete andmine kvalifitseeritud üksustele

| (a) | Kui pädev asutus annab määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega hõlmatud isikute või organisatsioonide esmase sertifitseerimise või pideva järelevalvega seotud ülesandeid, võib ta need anda ainult kvalifitseeritud üksustele. Ülesannete andmisel tagab pädev asutus järgmise:






  (1) | ta on välja töötanud süsteemi, millega antakse nii esmane kui ka jooksev hinnang selle kohta, kas kvalifitseeritud üksus vastab määruse (EÜ) nr 216/2008 V lisa nõuetele.
  Süsteem ja hindamistulemused dokumenteeritakse; |
| --- | --- | --- |

(a)

Kui pädev asutus annab määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega hõlmatud isikute või organisatsioonide esmase sertifitseerimise või pideva järelevalvega seotud ülesandeid, võib ta need anda ainult kvalifitseeritud üksustele. Ülesannete andmisel tagab pädev asutus järgmise:

(1)

ta on välja töötanud süsteemi, millega antakse nii esmane kui ka jooksev hinnang selle kohta, kas kvalifitseeritud üksus vastab määruse (EÜ) nr 216/2008 V lisa nõuetele.

Süsteem ja hindamistulemused dokumenteeritakse;

| (2) | nimetatud kvalifitseeritud üksusele kehtib mõlema osalise asjakohasel juhtimistasandil heaks kiidetud dokumenteeritud kokkulepe, milles on selgelt sätestatud:






  i) | täidetavad ülesanded; |
| --- | --- | --- |

(2)

nimetatud kvalifitseeritud üksusele kehtib mõlema osalise asjakohasel juhtimistasandil heaks kiidetud dokumenteeritud kokkulepe, milles on selgelt sätestatud:

i)

täidetavad ülesanded;

| ii) | esitatavad deklaratsioonid, aruanded ja dokumendid; |
| --- | --- |

ii)

esitatavad deklaratsioonid, aruanded ja dokumendid;

| iii) | ülesannete täitmise tehnilised tingimused; |
| --- | --- |

iii)

ülesannete täitmise tehnilised tingimused;

| iv) | seonduv vastutus; |
| --- | --- |

iv)

seonduv vastutus;

| v) | ülesannete täitmise käigus saadud andmete kaitse. |
| --- | --- |

v)

ülesannete täitmise käigus saadud andmete kaitse.

| (b) | Pädev asutus tagab, et punkti ATCO.AR.B.001 alapunkti a alapunktiga 4 ette nähtud siseauditimenetlus ja ohutusriskide juhtimise kord hõlmab kõiki tema nimel täidetavaid sertifitseerimis- või järelevalve ülesandeid. |
| --- | --- |

(b)

Pädev asutus tagab, et punkti ATCO.AR.B.001 alapunkti a alapunktiga 4 ette nähtud siseauditimenetlus ja ohutusriskide juhtimise kord hõlmab kõiki tema nimel täidetavaid sertifitseerimis- või järelevalve ülesandeid.

ATCO.AR.B.010   Juhtimissüsteemi muudatused

| (a) | Pädeval asutusel peab olemas olema süsteem muudatuste kindlakstegemiseks, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruses (EÜ) nr 216/2008 ja käesolevas määruses määratletud ülesandeid ja kohustusi. See peab võimaldama tal vastavalt vajadusele astuda samme oma juhtimissüsteemi sobivuse ja tõhususe säilitamiseks. |
| --- | --- |

(a)

Pädeval asutusel peab olemas olema süsteem muudatuste kindlakstegemiseks, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruses (EÜ) nr 216/2008 ja käesolevas määruses määratletud ülesandeid ja kohustusi. See peab võimaldama tal vastavalt vajadusele astuda samme oma juhtimissüsteemi sobivuse ja tõhususe säilitamiseks.

| (b) | Tõhusa rakendamise tagamiseks ajakohastab pädev asutus oma juhtimissüsteemi vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse muudatustele. |
| --- | --- |

(b)

Tõhusa rakendamise tagamiseks ajakohastab pädev asutus oma juhtimissüsteemi vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse muudatustele.

| (c) | Pädev asutus teavitab ametit muudatustest, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruses (EÜ) nr 216/2008 ja käesolevas määruses määratletud vastavaid ülesandeid ja kohustusi. |
| --- | --- |

(c)

Pädev asutus teavitab ametit muudatustest, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruses (EÜ) nr 216/2008 ja käesolevas määruses määratletud vastavaid ülesandeid ja kohustusi.

ATCO.AR.B.015   Andmete säilitamine

| (a) | Pädevad asutused peavad pidama nimekirja kõikidest väljastatud organisatsioonisertifikaatidest ja personali lubadest. |
| --- | --- |

(a)

Pädevad asutused peavad pidama nimekirja kõikidest väljastatud organisatsioonisertifikaatidest ja personali lubadest.

| (b) | Pädev asutus võtab kasutusele andmete säilitamise süsteemi, mis võimaldab järgmiste andmete nõuetekohast säilitamist, juurdepääsu ja usaldusväärset jälgitavust:






  (1) | juhtimissüsteemi dokumenteeritud põhimõtted ja protseduurid; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pädev asutus võtab kasutusele andmete säilitamise süsteemi, mis võimaldab järgmiste andmete nõuetekohast säilitamist, juurdepääsu ja usaldusväärset jälgitavust:

(1)

juhtimissüsteemi dokumenteeritud põhimõtted ja protseduurid;

| (2) | töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused; |
| --- | --- |

(2)

töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused;

| (3) | ülesannete jaotus, mis hõlmab punktis ATCO.AR.B.005 nõutavaid elemente, ning määratud ülesannete üksikasjad; |
| --- | --- |

(3)

ülesannete jaotus, mis hõlmab punktis ATCO.AR.B.005 nõutavaid elemente, ning määratud ülesannete üksikasjad;

| (4) | sertifitseerimismenetlused ning sertifitseeritud organisatsioonide pidev järelevalve; |
| --- | --- |

(4)

sertifitseerimismenetlused ning sertifitseeritud organisatsioonide pidev järelevalve;

| (5) | koolitusorganisatsioonide esitatavad kursuste üksikasjad; |
| --- | --- |

(5)

koolitusorganisatsioonide esitatavad kursuste üksikasjad;

| (6) | lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning sertifikaatide väljaandmise menetlused ning nende lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning sertifikaatide omanike pidev järelevalve; |
| --- | --- |

(6)

lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning sertifikaatide väljaandmise menetlused ning nende lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning sertifikaatide omanike pidev järelevalve;

| (7) | liikmesriigi territooriumil tegutsevate, ent muu liikmesriigi pädeva asutuse pideva sertifitseeritud isikute ja organisatsioonide pidev järelevalve vastavalt nende asutuste vahelisele kokkuleppele; |
| --- | --- |

(7)

liikmesriigi territooriumil tegutsevate, ent muu liikmesriigi pädeva asutuse pideva sertifitseeritud isikute ja organisatsioonide pidev järelevalve vastavalt nende asutuste vahelisele kokkuleppele;

| (8) | puudused, parandusmeetmed ja meetmete lõpuleviimise kuupäev; |
| --- | --- |

(8)

puudused, parandusmeetmed ja meetmete lõpuleviimise kuupäev;

| (9) | võetud jõustamismeetmed; |
| --- | --- |

(9)

võetud jõustamismeetmed;

| (10) | ohutusteabega seonduvad ja järelmeetmed; |
| --- | --- |

(10)

ohutusteabega seonduvad ja järelmeetmed;

| (11) | paindlikkussätete kasutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 14; |
| --- | --- |

(11)

paindlikkussätete kasutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 14;

| (12) | organisatsioonide välja pakutavate ning pädeva asutuse enda kasutatavate nõuete täitmise alternatiivsete meetodite hindamine ja ametile teatavakstegemine. |
| --- | --- |

(12)

organisatsioonide välja pakutavate ning pädeva asutuse enda kasutatavate nõuete täitmise alternatiivsete meetodite hindamine ja ametile teatavakstegemine.

| (c) | Kohaldatavate andmekaitseseaduste kohaselt säilitatakse andmeid vähemalt viis aastat ning personali lubade andmeid vähemalt kümme aastat pärast loa oskusmärke kehtivuse lõppemist. |
| --- | --- |

(c)

Kohaldatavate andmekaitseseaduste kohaselt säilitatakse andmeid vähemalt viis aastat ning personali lubade andmeid vähemalt kümme aastat pärast loa oskusmärke kehtivuse lõppemist.

C-ALAJAGU

JÄRELEVALVE JA JÕUSTAMINE

ATCO.AR.C.001   Järelevalve

| (a) | Pädev asutus kontrollib järgmist:






  (1) | organisatsioonidele ja isikutele kohaldatavatele nõuetele vastavust enne organisatsioonisertifikaadi või personali loa, sertifikaadi, pädevus- või oskusmärke väljaandmist (kui kohaldatakse); |
| --- | --- | --- |

(a)

Pädev asutus kontrollib järgmist:

(1)

organisatsioonidele ja isikutele kohaldatavatele nõuetele vastavust enne organisatsioonisertifikaadi või personali loa, sertifikaadi, pädevus- või oskusmärke väljaandmist (kui kohaldatakse);

| (2) | jätkuvat vastavust koolitusorganisatsiooni sertifikaadi suhtes kohaldatavatele nõuetele ja tingimustele, samuti tema heakskiidetud koolituskursuste, -kavade ja -skeemide suhtes kehtivatele nõuetele ning töötajatele kehtivatele nõuetele; |
| --- | --- |

(2)

jätkuvat vastavust koolitusorganisatsiooni sertifikaadi suhtes kohaldatavatele nõuetele ja tingimustele, samuti tema heakskiidetud koolituskursuste, -kavade ja -skeemide suhtes kehtivatele nõuetele ning töötajatele kehtivatele nõuetele;

| (3) | asjakohaste ohutusmeetmete rakendamist, mida pädev asutus nõuab vastavalt punkti ATCO.AR.A.025 alapunktides c ja d sätestatule. |
| --- | --- |

(3)

asjakohaste ohutusmeetmete rakendamist, mida pädev asutus nõuab vastavalt punkti ATCO.AR.A.025 alapunktides c ja d sätestatule.

| (b) | Nimetatud kontrollimise suhtes kohaldatakse järgmist:






  (1) | kontrollimist toetavad dokumendid, mis on ette nähtud ohutusjärelevalve eest vastutavate töötajate juhendamiseks nende tööülesannete täitmisel; |
| --- | --- | --- |

(b)

Nimetatud kontrollimise suhtes kohaldatakse järgmist:

(1)

kontrollimist toetavad dokumendid, mis on ette nähtud ohutusjärelevalve eest vastutavate töötajate juhendamiseks nende tööülesannete täitmisel;

| (2) | asjaomastele isikutele ja organisatsioonidele antakse ohutusjärelevalve tulemuste kohta teavet; |
| --- | --- |

(2)

asjaomastele isikutele ja organisatsioonidele antakse ohutusjärelevalve tulemuste kohta teavet;

| (3) | kontrollimise aluseks on auditid ja inspekteerimised, sealhulgas vajaduse korral etteteatamiseta kontrollkäigud; |
| --- | --- |

(3)

kontrollimise aluseks on auditid ja inspekteerimised, sealhulgas vajaduse korral etteteatamiseta kontrollkäigud;

| (4) | pädevale asutusele antakse vajalikud tõendid, kui on vaja edasisi meetmeid, sealhulgas punktide ATCO.AR.C.010 ja ATCO.AR.E.015 kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

pädevale asutusele antakse vajalikud tõendid, kui on vaja edasisi meetmeid, sealhulgas punktide ATCO.AR.C.010 ja ATCO.AR.E.015 kohaseid meetmeid.

| (c) | Järelevalve ulatus määratakse kindlaks varasema järelevalvetegevuse ja ohutusprioriteetide ulatust ja tulemusi arvesse võttes. |
| --- | --- |

(c)

Järelevalve ulatus määratakse kindlaks varasema järelevalvetegevuse ja ohutusprioriteetide ulatust ja tulemusi arvesse võttes.

| (d) | Ilma et see mõjutaks liikmesriikide pädevusi, määratakse muus liikmesriigis asuvate või elavate isikute või organisatsioonide poolt liikmesriigi territooriumil elluviidavate tegevuste järelevalve ulatus ja tulemused kindlaks ohutuse prioriteetide ning varasema järelevalvetegevuse alusel. |
| --- | --- |

(d)

Ilma et see mõjutaks liikmesriikide pädevusi, määratakse muus liikmesriigis asuvate või elavate isikute või organisatsioonide poolt liikmesriigi territooriumil elluviidavate tegevuste järelevalve ulatus ja tulemused kindlaks ohutuse prioriteetide ning varasema järelevalvetegevuse alusel.

| (e) | Kui isiku või organisatsiooni tegevusega on seotud mitu liikmesriiki, võib alapunktide a–c kohase järelevalve eest vastutav pädev asutus muu(de) pädeva(te) asutus(t)ega kokku leppida konkreetse alternatiivse järelevalve suhtes. Sellise kokkuleppega hõlmatud isikut või organisatsiooni teavitatakse kokkuleppe olemasolust ja kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(e)

Kui isiku või organisatsiooni tegevusega on seotud mitu liikmesriiki, võib alapunktide a–c kohase järelevalve eest vastutav pädev asutus muu(de) pädeva(te) asutus(t)ega kokku leppida konkreetse alternatiivse järelevalve suhtes. Sellise kokkuleppega hõlmatud isikut või organisatsiooni teavitatakse kokkuleppe olemasolust ja kohaldamisalast.

ATCO.AR.C.005   Järelevalveprogramm

| (a) | Pädev asutus kehtestab ja säilitab punkti ATCO.AR.C.001 kaudu ette nähtud järelevalvetegevust hõlmava järelevalveprogrammi. |
| --- | --- |

(a)

Pädev asutus kehtestab ja säilitab punkti ATCO.AR.C.001 kaudu ette nähtud järelevalvetegevust hõlmava järelevalveprogrammi.

| (b) | Pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioonide jaoks töötatakse välja järelevalveprogramm, võttes arvesse organisatsiooni konkreetset olemust, tegevuse keerukust ning varasema sertifitseerimise ja/või järelevalvetegevuse tulemusi. Programm sisaldab iga järelevalve planeerimistsükli kohta:






  (1) | vajaduse korral auditit ja kontrolli, sealhulgas etteteatamiseta kontrollkäike (kui on vajalik); |
| --- | --- | --- |

(b)

Pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioonide jaoks töötatakse välja järelevalveprogramm, võttes arvesse organisatsiooni konkreetset olemust, tegevuse keerukust ning varasema sertifitseerimise ja/või järelevalvetegevuse tulemusi. Programm sisaldab iga järelevalve planeerimistsükli kohta:

(1)

vajaduse korral auditit ja kontrolli, sealhulgas etteteatamiseta kontrollkäike (kui on vajalik);

| (2) | koolitusorganisatsiooni juhtkonna ja pädeva asutuse vahelisi kohtumisi, et tagada mõlema pidev informeeritus olulistest küsimustest. |
| --- | --- |

(2)

koolitusorganisatsiooni juhtkonna ja pädeva asutuse vahelisi kohtumisi, et tagada mõlema pidev informeeritus olulistest küsimustest.

| (c) | Pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioonide suhtes kohaldatakse kuni 24kuulist järelevalve planeerimise tsüklit.
  Järelevalve planeerimise tsüklit võib lühendada, kui tõendite kohaselt on organisatsiooni ohutustase halvenenud.
  Järelevalve planeerimistsüklit võib pikendada kuni 36 kuuni, kui pädev asutus on kindlaks teinud, et eelnenud 24 kuu jooksul:






  (1) | on organisatsioon tõhusalt tuvastanud lennundusohutusega seotud ohte ja juhtinud seonduvaid riske; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioonide suhtes kohaldatakse kuni 24kuulist järelevalve planeerimise tsüklit.

Järelevalve planeerimise tsüklit võib lühendada, kui tõendite kohaselt on organisatsiooni ohutustase halvenenud.

Järelevalve planeerimistsüklit võib pikendada kuni 36 kuuni, kui pädev asutus on kindlaks teinud, et eelnenud 24 kuu jooksul:

(1)

on organisatsioon tõhusalt tuvastanud lennundusohutusega seotud ohte ja juhtinud seonduvaid riske;

| (2) | on organisatsioon punkti ATCO.OR.B.015 kohaselt järjekindlalt tõendanud, et kõik muudatused on tema täieliku kontrolli all; |
| --- | --- |

(2)

on organisatsioon punkti ATCO.OR.B.015 kohaselt järjekindlalt tõendanud, et kõik muudatused on tema täieliku kontrolli all;

| (3) | ei ole tuvastatud 1. astme puudusi; |
| --- | --- |

(3)

ei ole tuvastatud 1. astme puudusi;

| (4) | kõik parandusmeetmed on rakendatud pädeva asutuse kinnitatud või pikendatud aja jooksul vastavalt punktile ATCO.AR.E.015. |
| --- | --- |

(4)

kõik parandusmeetmed on rakendatud pädeva asutuse kinnitatud või pikendatud aja jooksul vastavalt punktile ATCO.AR.E.015.

Järelevalve planeerimise tsüklit võib täiendavalt pikendada kuni 48 kuuni, kui lisaks eespool loetletule on organisatsioon kehtestanud ja pädev asutus heaks kiitnud tõhusa süsteemi, kuidas pädevale asutusele pidevalt aru anda ohutustasemest ja organisatsiooni nõuetele vastavuse kontrollist.

| (d) | Koolitusorganisatsioonide järelevalve programm sisaldab koolitusstandardite järelevalvet, sealhulgas koolituse korraldamise valimit (vajaduse korral). |
| --- | --- |

(d)

Koolitusorganisatsioonide järelevalve programm sisaldab koolitusstandardite järelevalvet, sealhulgas koolituse korraldamise valimit (vajaduse korral).

| (e) | Pädeva asutuse väljastatud loa, pädevus- või oskusmärke omaniku puhul hõlmab järelevalveprogramm kontrollimist, sealhulgas vajaduse korral etteteatamiseta kontrollkäike. |
| --- | --- |

(e)

Pädeva asutuse väljastatud loa, pädevus- või oskusmärke omaniku puhul hõlmab järelevalveprogramm kontrollimist, sealhulgas vajaduse korral etteteatamiseta kontrollkäike.

ATCO.AR.C.010   Töötajate puudused ja täitemeetmed

| (a) | Kui punkti ATCO.AR.C.001 kohaselt järelevalve eest vastutav pädev asutus leiab järelevalve käigus või muude vahendite abil tõendeid selle kohta, et käesoleva määruse kohaselt välja antud luba omav isik ei vasta kohaldatavatele nõuetele, selgitab pädev asutus välja puuduse, registreerib selle ning edastab selle kirjalikult loa omanikule ning tööandvale organisatsioonile (vajaduse korral). |
| --- | --- |

(a)

Kui punkti ATCO.AR.C.001 kohaselt järelevalve eest vastutav pädev asutus leiab järelevalve käigus või muude vahendite abil tõendeid selle kohta, et käesoleva määruse kohaselt välja antud luba omav isik ei vasta kohaldatavatele nõuetele, selgitab pädev asutus välja puuduse, registreerib selle ning edastab selle kirjalikult loa omanikule ning tööandvale organisatsioonile (vajaduse korral).

| (b) | Kui puuduse leidnud pädev asutus on loa väljaandmise eest vastutav pädev asutus,






  (1) | võib ta vastavalt vajadusele loa, pädevus- või oskusmärke peatada või kehtetuks tunnistada, kui on tuvastatud ohutusprobleem; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kui puuduse leidnud pädev asutus on loa väljaandmise eest vastutav pädev asutus,

(1)

võib ta vastavalt vajadusele loa, pädevus- või oskusmärke peatada või kehtetuks tunnistada, kui on tuvastatud ohutusprobleem;

| (2) | võtab ta kõik vajalikud täiendavad jõustamismeetmed, et takistada mittevastavuse jätkumist. |
| --- | --- |

(2)

võtab ta kõik vajalikud täiendavad jõustamismeetmed, et takistada mittevastavuse jätkumist.

| (c) | Kui puuduse leidnud pädev asutus ei ole loa väljaandmise eest vastutav pädev asutus, teavitab ta nimetatud probleemist loa väljaandmise eest vastutavat pädevat asutust. Sel juhul tegutseb loa välja andnud pädev asutus vastavalt punktile b ja teavitab puuduse leidnud pädevat asutust. |
| --- | --- |

(c)

Kui puuduse leidnud pädev asutus ei ole loa väljaandmise eest vastutav pädev asutus, teavitab ta nimetatud probleemist loa väljaandmise eest vastutavat pädevat asutust. Sel juhul tegutseb loa välja andnud pädev asutus vastavalt punktile b ja teavitab puuduse leidnud pädevat asutust.

D-ALAJAGU

LUBADE NING PÄDEVUS- JA OSKUSMÄRGETE VÄLJAANDMINE, PIKENDAMINE, TAASTAMINE JA PEATAMINE NING NENDE KEHTETUKS TUNNISTAMINE

ATCO.AR.D.001   Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise, pikendamise ja taastamise menetlus

| (a) | Pädev asutus kehtestab lubade taotlemise, väljaandmise ja vahetamise, pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise ning ka oskusmärgete kehtivuse pikendamise ja taastamise menetluse. Nimetatud menetlused võivad hõlmata:






  (1) | töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutise oskusmärke ja tasemetestija ajutise loa väljastamist ning |
| --- | --- | --- |

(a)

Pädev asutus kehtestab lubade taotlemise, väljaandmise ja vahetamise, pädevus- ja oskusmärgete väljaandmise ning ka oskusmärgete kehtivuse pikendamise ja taastamise menetluse. Nimetatud menetlused võivad hõlmata:

(1)

töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutise oskusmärke ja tasemetestija ajutise loa väljastamist ning

| (2) | kui see on asjakohane, võivad tasemetestijate volitused hõlmata üksuse oskusmärgete kehtivuse pikendamist ja taastamist, mille puhul tasemetestijad esitavad nimetatud menetluse raames kindlaks määratud andmed, aruanded ja muu teabe pädevale asutusele. |
| --- | --- |

(2)

kui see on asjakohane, võivad tasemetestijate volitused hõlmata üksuse oskusmärgete kehtivuse pikendamist ja taastamist, mille puhul tasemetestijad esitavad nimetatud menetluse raames kindlaks määratud andmed, aruanded ja muu teabe pädevale asutusele.

| (b) | Taotluse ja (vajaduse korral) alusdokumentide laekumisel kontrollib pädev asutus taotluse täielikkust ja seda, kas taotleja vastab I lisas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(b)

Taotluse ja (vajaduse korral) alusdokumentide laekumisel kontrollib pädev asutus taotluse täielikkust ja seda, kas taotleja vastab I lisas sätestatud nõuetele.

| (c) | Kui taotleja vastab kohaldatavatele nõuetele, annab pädev asutus välja loa, pädevus- ja oskusmärke(d) ning vajaduse korral pikendab selle kehtivust või taastab selle, kasutades II lisa 1. liites esitatud loavormi. Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutine oskusmärge, millele on osutatud punktis ATCO.C.025, ja tasemetestija ajutine luba, millele on osutatud punktis ATCO.C.065, antakse välja eraldi dokumendina, milles määratakse kindlaks dokumendi omaniku õigused ja loa kehtivuse aeg. |
| --- | --- |

(c)

Kui taotleja vastab kohaldatavatele nõuetele, annab pädev asutus välja loa, pädevus- ja oskusmärke(d) ning vajaduse korral pikendab selle kehtivust või taastab selle, kasutades II lisa 1. liites esitatud loavormi. Töökohakoolituse juhendaja (OJTI) ajutine oskusmärge, millele on osutatud punktis ATCO.C.025, ja tasemetestija ajutine luba, millele on osutatud punktis ATCO.C.065, antakse välja eraldi dokumendina, milles määratakse kindlaks dokumendi omaniku õigused ja loa kehtivuse aeg.

| (d) | Tarbetu halduskoormuse vähendamiseks võib pädev asutus kehtestada menetluse, mille abil on võimalik kehtestada mitmele oskusmärkele üks kehtivuse kuupäev. Asjakohaste oskusmärgete kehtivusperioode ei pikendata. |
| --- | --- |

(d)

Tarbetu halduskoormuse vähendamiseks võib pädev asutus kehtestada menetluse, mille abil on võimalik kehtestada mitmele oskusmärkele üks kehtivuse kuupäev. Asjakohaste oskusmärgete kehtivusperioode ei pikendata.

| (e) | Pädev asutus asendab lennujuhi loa, kui see on halduslikel põhjustel vajalik ning kui loa punkti XII alapunkti a ja kõik muud nõuded on täidetud. Pädevus- ja oskusmärgete esmase väljaandmise kuupäev kantakse üle uuele loale. |
| --- | --- |

(e)

Pädev asutus asendab lennujuhi loa, kui see on halduslikel põhjustel vajalik ning kui loa punkti XII alapunkti a ja kõik muud nõuded on täidetud. Pädevus- ja oskusmärgete esmase väljaandmise kuupäev kantakse üle uuele loale.

ATCO.AR.D.005   Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete kehtetuks tunnistamine ja peatamine

| (a) | Punkti ATCO.A.020 kohaldamisel kehtestab pädev asutus lubade, pädevus- ja oskusmärgete kehtetuks tunnistamise ja peatamise haldusmenetluse. |
| --- | --- |

(a)

Punkti ATCO.A.020 kohaldamisel kehtestab pädev asutus lubade, pädevus- ja oskusmärgete kehtetuks tunnistamise ja peatamise haldusmenetluse.

| (b) | Pädev asutus võib loa kehtivuse peatada sellise ajutise võimetuse puhul, mis ei ole punktis ATCO.A.015(e) viidatud menetluse kohaselt lõpetatud. |
| --- | --- |

(b)

Pädev asutus võib loa kehtivuse peatada sellise ajutise võimetuse puhul, mis ei ole punktis ATCO.A.015(e) viidatud menetluse kohaselt lõpetatud.

| (c) | Pädev asutus kas peatab või tunnistab kehtetuks punkti ATCO.AR.C.010 kohaselt loa, pädevus- või oskusmärke, tehes seda eelkõige järgmistel juhtudel:






  (1) | loast tulenevate õiguste kasutamine, kui loa omanik ei vasta enam käesoleva määrusega sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pädev asutus kas peatab või tunnistab kehtetuks punkti ATCO.AR.C.010 kohaselt loa, pädevus- või oskusmärke, tehes seda eelkõige järgmistel juhtudel:

(1)

loast tulenevate õiguste kasutamine, kui loa omanik ei vasta enam käesoleva määrusega sätestatud nõuetele;

| (2) | lennujuhiõpilase või lennujuhi loa, pädevus- või oskusmärke või tunnistuse omandamine võltsdokumentide alusel; |
| --- | --- |

(2)

lennujuhiõpilase või lennujuhi loa, pädevus- või oskusmärke või tunnistuse omandamine võltsdokumentide alusel;

| (3) | loa või tunnistuse andmete võltsimine; |
| --- | --- |

(3)

loa või tunnistuse andmete võltsimine;

| (4) | loa, pädevus- või oskusmärke/-märgete õiguste kasutamine psühhoaktiivsete ainete mõju all. |
| --- | --- |

(4)

loa, pädevus- või oskusmärke/-märgete õiguste kasutamine psühhoaktiivsete ainete mõju all.

| (d) | Lubade, pädevus- ja oskusmärgete kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise korral teavitab pädev asutus loaomanikku kirjalikult oma otsusest ja vastavast edasikaebamise õigusest punkti ATCO.AR.A.010 alapunkti a alapunktis 14 sätestatud menetluse kohaselt. Tasemetestija oskusmärke peatamisest või kehtetuks tunnistamisest tuleb teavitada ka asjakohast aeronavigatsiooniteenuse osutajat. |
| --- | --- |

(d)

Lubade, pädevus- ja oskusmärgete kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise korral teavitab pädev asutus loaomanikku kirjalikult oma otsusest ja vastavast edasikaebamise õigusest punkti ATCO.AR.A.010 alapunkti a alapunktis 14 sätestatud menetluse kohaselt. Tasemetestija oskusmärke peatamisest või kehtetuks tunnistamisest tuleb teavitada ka asjakohast aeronavigatsiooniteenuse osutajat.

| (e) | Pädev asutus võib loa, pädevus- või oskusmärke peatada või kehtetuks tunnistada ka loa omaniku kirjaliku taotluse alusel. |
| --- | --- |

(e)

Pädev asutus võib loa, pädevus- või oskusmärke peatada või kehtetuks tunnistada ka loa omaniku kirjaliku taotluse alusel.

E-ALAJAGU

LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDE SERTIFITSEERIMISE KORD JA KOOLITUSKURSUSTE HEAKSKIITMINE

ATCO.AR.E.001   Taotlemis- ja sertifitseerimismenetlus koolitusorganisatsioonide puhul

| (a) | Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmise taotluse saamisel kontrollib pädev asutus koolitusorganisatsiooni vastavust III lisas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmise taotluse saamisel kontrollib pädev asutus koolitusorganisatsiooni vastavust III lisas sätestatud nõuetele.

| (b) | Kui taotlev koolitusorganisatsioon vastab kohaldatavatele nõuetele, väljastab pädev asutus sertifikaadi, kasutades selleks II lisa 2. liites kehtestatud vormi. |
| --- | --- |

(b)

Kui taotlev koolitusorganisatsioon vastab kohaldatavatele nõuetele, väljastab pädev asutus sertifikaadi, kasutades selleks II lisa 2. liites kehtestatud vormi.

| (c) | Et võimaldada organisatsioonil teha punkti ATCO.OR.B.015 ja punkti ATCO.AR.E.010 alapunkti c kohaselt muudatusi pädeva asutuse eelneva heakskiiduta, kiidab pädev asutus heaks koolitusorganisatsiooni esitatud menetluse, millega määratakse kindlaks kõnealuste muudatuste ulatus ning kirjeldatakse muudatuste juhtimist ja neist teatamist. |
| --- | --- |

(c)

Et võimaldada organisatsioonil teha punkti ATCO.OR.B.015 ja punkti ATCO.AR.E.010 alapunkti c kohaselt muudatusi pädeva asutuse eelneva heakskiiduta, kiidab pädev asutus heaks koolitusorganisatsiooni esitatud menetluse, millega määratakse kindlaks kõnealuste muudatuste ulatus ning kirjeldatakse muudatuste juhtimist ja neist teatamist.

ATCO.AR.E.005   Koolituskursuste ja -plaanide heakskiitmine

| (a) | Pädev asutus peab punkti ATCO.OR.D.001 nõuete kohaselt välja töötatud koolituskursused ja -plaanid heaks kiitma. |
| --- | --- |

(a)

Pädev asutus peab punkti ATCO.OR.D.001 nõuete kohaselt välja töötatud koolituskursused ja -plaanid heaks kiitma.

| (b) | Pärast punkti ATCO.A.010 kohast loa vahetamist peab pädev asutus punkti ATCO.B.020 alapunktide b ja c kohaselt kehtestatud üksuse oskusmärke kursuse hiljemalt kuue nädala jooksul pärast kursuse heakskiitmise taotluse esitamist heaks kiitma või tagasi lükkama ning tagama mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtete järgmise. |
| --- | --- |

(b)

Pärast punkti ATCO.A.010 kohast loa vahetamist peab pädev asutus punkti ATCO.B.020 alapunktide b ja c kohaselt kehtestatud üksuse oskusmärke kursuse hiljemalt kuue nädala jooksul pärast kursuse heakskiitmise taotluse esitamist heaks kiitma või tagasi lükkama ning tagama mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtete järgmise.

ATCO.AR.E.010   Koolitusorganisatsioonide muudatused

| (a) | Punkti ATCO.OR.B.015 kohaselt eelnevat heakskiitu eeldava muudatuse taotluse laekumisel kontrollib pädev asutus enne heakskiidu andmist koolitusorganisatsiooni vastavust III lisas sätestatud nõuetele.
  Pädev asutus kiidab heaks tingimused, mil organisatsioon võib kõnealuste muudatuste tegemise ajal tegutseda, välja arvatud juhul, kui pädev asutus teeb kindlaks, et muudatuse tegemine on võimatu.
  Pärast seda, kui pädev asutus on kontrollinud, kas koolitusorganisatsioon vastab kohaldatavatele nõuetele, kiidab pädev asutus muudatuse heaks. |
| --- | --- |

(a)

Punkti ATCO.OR.B.015 kohaselt eelnevat heakskiitu eeldava muudatuse taotluse laekumisel kontrollib pädev asutus enne heakskiidu andmist koolitusorganisatsiooni vastavust III lisas sätestatud nõuetele.

Pädev asutus kiidab heaks tingimused, mil organisatsioon võib kõnealuste muudatuste tegemise ajal tegutseda, välja arvatud juhul, kui pädev asutus teeb kindlaks, et muudatuse tegemine on võimatu.

Pärast seda, kui pädev asutus on kontrollinud, kas koolitusorganisatsioon vastab kohaldatavatele nõuetele, kiidab pädev asutus muudatuse heaks.

| (b) | Ilma et see mõjutaks punkti ATCO.AR.E.015 kohaste täiendavate jõustamismeetmete kohaldamist, viib pädev asutus viivitamata ellu asjakohased tegevused, kui organisatsioon rakendab pädeva asutuse eelnevat heakskiitu nõudvaid muudatusi alapunktis a määratletud pädeva asutuse heakskiiduta. |
| --- | --- |

(b)

Ilma et see mõjutaks punkti ATCO.AR.E.015 kohaste täiendavate jõustamismeetmete kohaldamist, viib pädev asutus viivitamata ellu asjakohased tegevused, kui organisatsioon rakendab pädeva asutuse eelnevat heakskiitu nõudvaid muudatusi alapunktis a määratletud pädeva asutuse heakskiiduta.

| (c) | Eelnevat heakskiitu mittenõudvate muudatuste puhul kiidab pädev asutus koolitusorganisatsiooni väljatöötatud menetluse heaks punkti ATCO.OR.B.015 kohaselt, määrates kindlaks nende muudatuste ulatuse ning vastava juhtimis- ja teavitamismehhanismi. Pideva järelevalve protsessi käigus hindab pädev asutus teates esitatud teavet eesmärgiga kontrollida, kas ellu viidud tegevused vastavad heakskiidetud menetlustele ja kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(c)

Eelnevat heakskiitu mittenõudvate muudatuste puhul kiidab pädev asutus koolitusorganisatsiooni väljatöötatud menetluse heaks punkti ATCO.OR.B.015 kohaselt, määrates kindlaks nende muudatuste ulatuse ning vastava juhtimis- ja teavitamismehhanismi. Pideva järelevalve protsessi käigus hindab pädev asutus teates esitatud teavet eesmärgiga kontrollida, kas ellu viidud tegevused vastavad heakskiidetud menetlustele ja kohaldatavatele nõuetele.

ATCO.AR.E.015   Puudused ja parandusmeetmed

| (a) | Pädeval ametil peab olema süsteem puuduste ohutusalase tähtsuse analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(a)

Pädeval ametil peab olema süsteem puuduste ohutusalase tähtsuse analüüsimiseks.

| (b) | Pädev asutus väljastab 1. astme puuduse teatise siis, kui tehakse kindlaks oluline ohutust vähendav või tõsiselt ohustav ja/või osutatud koolituse tulemusi oluliselt halvendav mittevastavus määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse nõuete, koolitusorganisatsioonide menetluste ja käsiraamatute, koolitusliikide ja/või osutatavate teenuste või sertifikaatide suhtes.
  1. astme puudused on järgmised (loetelu ei ole ammendav):






  (1) | pädevale asutusele pärast kaht kirjalikku palvet punkti ATCO.OR.B.025 kohaselt koolitusorganisatsiooni ruumide tavalisel tööajal külastamise loa andmata jätmine; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pädev asutus väljastab 1. astme puuduse teatise siis, kui tehakse kindlaks oluline ohutust vähendav või tõsiselt ohustav ja/või osutatud koolituse tulemusi oluliselt halvendav mittevastavus määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse nõuete, koolitusorganisatsioonide menetluste ja käsiraamatute, koolitusliikide ja/või osutatavate teenuste või sertifikaatide suhtes.

1. astme puudused on järgmised (loetelu ei ole ammendav):

(1)

pädevale asutusele pärast kaht kirjalikku palvet punkti ATCO.OR.B.025 kohaselt koolitusorganisatsiooni ruumide tavalisel tööajal külastamise loa andmata jätmine;

| (2) | koolitusorganisatsiooni sertifikaadi saamine või selle kehtivuse säilitamine võltsdokumentide alusel; |
| --- | --- |

(2)

koolitusorganisatsiooni sertifikaadi saamine või selle kehtivuse säilitamine võltsdokumentide alusel;

| (3) | tõendid eeskirjade eiramise või koolitusorganisatsiooni sertifikaadi pettuse eesmärgil kasutamise kohta; |
| --- | --- |

(3)

tõendid eeskirjade eiramise või koolitusorganisatsiooni sertifikaadi pettuse eesmärgil kasutamise kohta;

| (4) | vastutava juhi puudumine. |
| --- | --- |

(4)

vastutava juhi puudumine.

| (c) | Pädev asutus väljastab 2. astme puuduse teatise siis, kui tehakse kindlaks oluline ohutust potentsiaalselt vähendav või tõsiselt ohustav ja/või osutatud koolituse tulemusi potentsiaalselt oluliselt halvendav mittevastavus määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse nõuete, koolitusorganisatsioonide menetluste ja käsiraamatute, koolitusliikide ja/või osutatavate teenuste või sertifikaatide suhtes. |
| --- | --- |

(c)

Pädev asutus väljastab 2. astme puuduse teatise siis, kui tehakse kindlaks oluline ohutust potentsiaalselt vähendav või tõsiselt ohustav ja/või osutatud koolituse tulemusi potentsiaalselt oluliselt halvendav mittevastavus määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse nõuete, koolitusorganisatsioonide menetluste ja käsiraamatute, koolitusliikide ja/või osutatavate teenuste või sertifikaatide suhtes.

| (d) | Kui järelevalve käigus või muul viisil leitakse puudus, teatab pädev asutus nimetatud puudusest kirjalikult koolitusorganisatsioonile ning nõuab kindlakstehtud mittevastavuste osas parandusmeetmete võtmist, ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määrusega ette nähtud muid meetmeid.






  (1) | 1. astme puuduste korral võtab pädev asutus viivitamata olenevalt puuduse ulatusest asjakohased meetmed tegevuse keelamiseks või piiramiseks ning võtab vajaduse korral meetmed sertifikaadi kehtetuks tunnistamiseks või selle täielikuks või osaliseks peatamiseks, kuni koolitusorganisatsioon on võtnud edukad parandusmeetmed. |
| --- | --- | --- |

(d)

Kui järelevalve käigus või muul viisil leitakse puudus, teatab pädev asutus nimetatud puudusest kirjalikult koolitusorganisatsioonile ning nõuab kindlakstehtud mittevastavuste osas parandusmeetmete võtmist, ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määrusega ette nähtud muid meetmeid.

(1)

1. astme puuduste korral võtab pädev asutus viivitamata olenevalt puuduse ulatusest asjakohased meetmed tegevuse keelamiseks või piiramiseks ning võtab vajaduse korral meetmed sertifikaadi kehtetuks tunnistamiseks või selle täielikuks või osaliseks peatamiseks, kuni koolitusorganisatsioon on võtnud edukad parandusmeetmed.

| (2) | 2. astme puuduste korral pädev asutus:






  i) | annab koolitusorganisatsioonile parandusmeetmete võtmiseks tähtaja, mis sisestatakse puuduse iseloomu kohasesse tegevuskavasse; |
| --- | --- | --- |

(2)

2. astme puuduste korral pädev asutus:

i)

annab koolitusorganisatsioonile parandusmeetmete võtmiseks tähtaja, mis sisestatakse puuduse iseloomu kohasesse tegevuskavasse;

| ii) | hindab koolitusorganisatsiooni kavandatavaid parandusmeetmeid ja nende rakendamiskorda ning kinnitab need, kui need on hinnangu kohaselt mittevastavus(t)e parandamiseks piisavad. |
| --- | --- |

ii)

hindab koolitusorganisatsiooni kavandatavaid parandusmeetmeid ja nende rakendamiskorda ning kinnitab need, kui need on hinnangu kohaselt mittevastavus(t)e parandamiseks piisavad.

| (3) | Kui koolitusorganisatsioon ei suuda vastuvõetavat parandusmeetmete kava esitada või parandusmeetmeid pädeva asutuse kinnitatud või pikendatud tähtaja jooksul ellu viia, tunnistatakse puudus 1. astme puuduseks ning võetakse meetmed vastavalt punkti d alapunktis 1 sätestatule. |
| --- | --- |

(3)

Kui koolitusorganisatsioon ei suuda vastuvõetavat parandusmeetmete kava esitada või parandusmeetmeid pädeva asutuse kinnitatud või pikendatud tähtaja jooksul ellu viia, tunnistatakse puudus 1. astme puuduseks ning võetakse meetmed vastavalt punkti d alapunktis 1 sätestatule.

| (e) | Pädev asutus registreerib kõik tuvastatud puudused ning vajaduse korral tema kohaldatud jõustamismeetmed ning parandusmeetmed ja puudustega seotud meetmete lõpuleviimise ajad. |
| --- | --- |

(e)

Pädev asutus registreerib kõik tuvastatud puudused ning vajaduse korral tema kohaldatud jõustamismeetmed ning parandusmeetmed ja puudustega seotud meetmete lõpuleviimise ajad.

F-ALAJAGU

LENNUNDUSMEDITSIINILISTELE TÕENDITELE ESITATAVAD NÕUDED

1. JAOTIS

Üldnõuded

ATCO.AR.F.001   Lennundusmeditsiinikeskused ja lennundusmeditsiinilised tõendid

Erandina alajagudest A, B ja C kohaldab pädev asutus lennundusmeditsiinikeskuste (AeMCs) ja lennundusmeditsiiniliste tõendite suhtes komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 (õhusõidukite meeskonna määrus), (2) VI lisa järgmisi sätteid, v.a viited üldarstidele (GMP):

| — | alajagu ARA.GEN; |
| --- | --- |

—

alajagu ARA.GEN;

| — | alajagu ARA.AeMC; |
| --- | --- |

—

alajagu ARA.AeMC;

| — | ARA.MED.120 Lennundusmeditsiini ekspertarst; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.120 Lennundusmeditsiini ekspertarst;

| — | ARA.MED.125 Otsuse tegemise delegeerimine lube väljaandvale asutusele; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.125 Otsuse tegemise delegeerimine lube väljaandvale asutusele;

| — | ARA.MED.150 Andmete säilitamine; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.150 Andmete säilitamine;

| — | ARA.MED.200 Lennundusarsti tunnistuse väljaandmise, pikendamise, taastamise või muutmise menetlus; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.200 Lennundusarsti tunnistuse väljaandmise, pikendamise, taastamise või muutmise menetlus;

| — | ARA.MED.245 Pidev järelevalve; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.245 Pidev järelevalve;

| — | ARA.MED.250 Lennundusarsti tunnistuse peatamine, kehtetuks tunnistamine või sellele piirangute kehtestamine; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.250 Lennundusarsti tunnistuse peatamine, kehtetuks tunnistamine või sellele piirangute kehtestamine;

| — | ARA.MED.255 Täitemeetmed; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.255 Täitemeetmed;

| — | ARA.MED.315 Läbivaatuse tulemuste kontroll; |
| --- | --- |

—

ARA.MED.315 Läbivaatuse tulemuste kontroll;

| — | ARA.MED.325 Täiendav hindamismenetlus. |
| --- | --- |

—

ARA.MED.325 Täiendav hindamismenetlus.

2. JAOTIS

Dokumendid

ATCO.AR.F.005   Tervisetõend

Tervisetõend peab vastama järgmistele spetsifikatsioonidele.

| (a) | Sisu






  (1) | Koht, kus piloodiluba välja anti või sellekohane taotlus esitati (I); |
| --- | --- | --- |

(a)

Sisu

(1)

Koht, kus piloodiluba välja anti või sellekohane taotlus esitati (I);

| (2) | tervisetõendi klass (II); |
| --- | --- |

(2)

tervisetõendi klass (II);

| (3) | tõendi number, mis algab piloodiloa välja andnud riigi või piloodiloa taotlemise riigi ÜRO riigitähisega, millele järgneb araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood (III); |
| --- | --- |

(3)

tõendi number, mis algab piloodiloa välja andnud riigi või piloodiloa taotlemise riigi ÜRO riigitähisega, millele järgneb araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood (III);

| (4) | omaniku nimi (IV); |
| --- | --- |

(4)

omaniku nimi (IV);

| (5) | omaniku kodakondsus (VI); |
| --- | --- |

(5)

omaniku kodakondsus (VI);

| (6) | omaniku sünniaeg (XIV); |
| --- | --- |

(6)

omaniku sünniaeg (XIV);

| (7) | omaniku allkiri (VII); |
| --- | --- |

(7)

omaniku allkiri (VII);

| (8) | piirang(ud) (XIII); |
| --- | --- |

(8)

piirang(ud) (XIII);

| (9) | 3. klassi tervisetõendi kehtivusaja lõpp (IX); |
| --- | --- |

(9)

3. klassi tervisetõendi kehtivusaja lõpp (IX);

| (10) | arstliku läbivaatuse kuupäev; |
| --- | --- |

(10)

arstliku läbivaatuse kuupäev;

| (11) | viimase elektrokardiogrammi kuupäev; |
| --- | --- |

(11)

viimase elektrokardiogrammi kuupäev;

| (12) | viimase audiogrammi kuupäev; |
| --- | --- |

(12)

viimase audiogrammi kuupäev;

| (13) | tõendi väljastanud lennundusarsti või arstliku kontrolli teostaja allkiri ja väljastamise kuupäev (X); |
| --- | --- |

(13)

tõendi väljastanud lennundusarsti või arstliku kontrolli teostaja allkiri ja väljastamise kuupäev (X);

| (14) | pitser või tempel. |
| --- | --- |

(14)

pitser või tempel.

| (b) | Materjal: kasutatav paber või muu materjal peab takistama või selgelt näitama mis tahes muutmist ja kustutamist. Kõik kanded ja kustutamised peavad olema pädeva asutuse selgelt kinnitatud. |
| --- | --- |

(b)

Materjal: kasutatav paber või muu materjal peab takistama või selgelt näitama mis tahes muutmist ja kustutamist. Kõik kanded ja kustutamised peavad olema pädeva asutuse selgelt kinnitatud.

| (c) | Keel: tervisetõendid koostatakse riigikeel(t)es ja inglise keeles ning muudes keeltes, mida pädev asutus vajalikuks peab. |
| --- | --- |

(c)

Keel: tervisetõendid koostatakse riigikeel(t)es ja inglise keeles ning muudes keeltes, mida pädev asutus vajalikuks peab.

| (d) | Kõik kuupäevad esitatakse tervisetõendil vormingus pp/kk/aaaa. |
| --- | --- |

(d)

Kõik kuupäevad esitatakse tervisetõendil vormingus pp/kk/aaaa.

ATCO.AR.F.010   Lennundusarsti tunnistus

Pärast seda, kui pädev asutus on kontrollinud, kas lennundusarst vastab kohaldatavatele nõuetele, väljastab ta lennundusarsti tunnistuse või pikendab või muudab seda või taastab selle, kasutades II lisa 3. liites kehtestatud vormi.

ATCO.AR.F.015   Lennundusmeditsiinikeskuse sertifikaat

Pärast seda, kui pädev asutus on kontrollinud, kas lennundusmeditsiinikeskus vastab kohaldatavatele nõuetele, väljastab ta lennundusmeditsiinikeskuse sertifikaadi või muudab seda, kasutades II lisa 4. liites kehtestatud vormi.

ATCO.AR.F.020   Lennundusmeditsiinivormid

Pädev asutus varustab lennundusarstid (AME) ja lennundusmeditsiinikeskused (AeMC) vormidega, mida kasutatakse

| (a) | tervisetõendi taotlemisel; |
| --- | --- |

(a)

tervisetõendi taotlemisel;

| (b) | 3. klassi taotlejate arstliku läbivaatuse tulemuste aruandluse puhul. |
| --- | --- |

(b)

3. klassi taotlejate arstliku läbivaatuse tulemuste aruandluse puhul.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 376/2014, 3. aprill 2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18–43).

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 1178/2011, 3. november 2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

II lisa 1. liide

Loavorm

LENNUJUHI LUBA

Käesoleva määruse kohaselt välja antav lennujuhi luba peab vastama järgmistele spetsifikatsioonidele.

| (a) | Sisu. Esitatud punktide numbrid tuleb alati ära trükkida koos vastavate pealkirjadega. Punktid I–XI on püsipunktid ning XII–XIV muutuvad punktid, mille võib esitada põhivormist eraldi või põhivormist eraldatavas osas, nagu on ette nähtud allpool. Eraldi või eraldatavate osade kuulumine loa juurde peab olema selgelt arusaadav.
  1.   Püsipunktid:






  I) | loa väljaandjariik; |
| --- | --- | --- |

(a)

Sisu. Esitatud punktide numbrid tuleb alati ära trükkida koos vastavate pealkirjadega. Punktid I–XI on püsipunktid ning XII–XIV muutuvad punktid, mille võib esitada põhivormist eraldi või põhivormist eraldatavas osas, nagu on ette nähtud allpool. Eraldi või eraldatavate osade kuulumine loa juurde peab olema selgelt arusaadav.

1.   Püsipunktid:

I)

loa väljaandjariik;

| II) | loa nimetus; |
| --- | --- |

II)

loa nimetus;

| III) | loa seerianumber, mis algab loa väljaandjariigi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) riigitähisega, millele järgneb märge „Lennujuhi(õpilase) luba” ning araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood; |
| --- | --- |

III)

loa seerianumber, mis algab loa väljaandjariigi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) riigitähisega, millele järgneb märge „Lennujuhi(õpilase) luba” ning araabia numbritest ja/või ladina tähtedest koosnev kood;

| IV) | loa omaniku täisnimi (ladina tähestikus, isegi kui asjaomase riigi keel(t)es ei kasutata ladina tähestikku); |
| --- | --- |

IV)

loa omaniku täisnimi (ladina tähestikus, isegi kui asjaomase riigi keel(t)es ei kasutata ladina tähestikku);

| IVa) | sünnikuupäev; |
| --- | --- |

IVa)

sünnikuupäev;

| V) | loa omaniku aadress, kui pädev asutus seda nõuab; |
| --- | --- |

V)

loa omaniku aadress, kui pädev asutus seda nõuab;

| VI) | loa omaniku kodakondsus; |
| --- | --- |

VI)

loa omaniku kodakondsus;

| VII) | loa omaniku allkiri; |
| --- | --- |

VII)

loa omaniku allkiri;

| VIII) | pädev asutus; |
| --- | --- |

VIII)

pädev asutus;

| IX) | kehtivuse kinnitus ning omistatud õiguste kirjeldus, sealhulgas nende esmakordse andmise kuupäevad; |
| --- | --- |

IX)

kehtivuse kinnitus ning omistatud õiguste kirjeldus, sealhulgas nende esmakordse andmise kuupäevad;

| X) | loa välja andnud ametniku allkiri ja loa väljastamise kuupäev; |
| --- | --- |

X)

loa välja andnud ametniku allkiri ja loa väljastamise kuupäev;

| XI) | pädeva asutuse pitser või tempel. |
| --- | --- |

XI)

pädeva asutuse pitser või tempel.

2.   Muutuvad punktid:

| XII) | pädevusmärked ja oskusmärked koos kehtivusaegadega; |
| --- | --- |

XII)

pädevusmärked ja oskusmärked koos kehtivusaegadega;

| XIII) | märkused: keeleoskusmärked ja |
| --- | --- |

XIII)

märkused: keeleoskusmärked ja

| XIV) | pädeva asutuse nõutavad muud andmed. |
| --- | --- |

XIV)

pädeva asutuse nõutavad muud andmed.

| (b) | Loale lisatakse kehtiv tervisetõend, välja arvatud juhul, kui teostatakse üksnes treeningseadme instruktori õigusi. |
| --- | --- |

(b)

Loale lisatakse kehtiv tervisetõend, välja arvatud juhul, kui teostatakse üksnes treeningseadme instruktori õigusi.

| (c) | Materjal. Kasutada tuleb esimese klassi paberit või muud sobivat materjali, sealhulgas plastkaarte, et takistada või selgelt näidata mis tahes muutmist või kustutamist. Kõik kanded ja kustutamised peavad olema pädeva asutuse poolt selgelt lubatud. |
| --- | --- |

(c)

Materjal. Kasutada tuleb esimese klassi paberit või muud sobivat materjali, sealhulgas plastkaarte, et takistada või selgelt näidata mis tahes muutmist või kustutamist. Kõik kanded ja kustutamised peavad olema pädeva asutuse poolt selgelt lubatud.

| (d) | Keel. Load koostatakse inglise keeles ja, kui liikmesriigid seda nõuavad, riigikeel(t)es ning muudes keeltes, mida peetakse vajalikuks. |
| --- | --- |

(d)

Keel. Load koostatakse inglise keeles ja, kui liikmesriigid seda nõuavad, riigikeel(t)es ning muudes keeltes, mida peetakse vajalikuks.

Image

Image

Image

Image

Image

Lühendid

| Lennujuhi pädevusmärked | Nõuded: ei kohaldata |
| --- | --- |
| ADV | Aerodrome Control Visual (lennujuhtimine visuaallennuväljal) |
| ADI | Aerodrome Control Instrument (lennujuhtimine instrumentaallennuväljal) |
| APP | Approach Control Procedural (protseduuriline lähenemislennujuhtimine) |
| APS | Approach Control Surveillance (seirega lähenemislennujuhtimine) |
| ACP | Area Control Procedural (protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine) |
| ACS | Area Control Surveillance (seirega piirkondlik lennujuhtimine) |
| Oskusmärked |
| AIR | Air Control (lennuliikluse õhus juhtimine) |
| GMC | Ground Movement Control (maapealse liikluse juhtimine) |
| TWR | Tower Control (lähilennujuhtimine) |
| GMS | Ground Movement Surveillance (maapealse liikluse seire) |
| RAD | Aerodrome Radar Control (lähilennuliikluse radarjuhtimine) |
| PAR | Precision Approach Radar (täppislähenemisradar) |
| SRA | Surveillance Radar Approach (seireradari abil lähenemine) |
| TCL | Terminal Control (lennujuhtimine lähenemisalas) |
| OCN | Oceanic Control (ookeanilennujuhtimine) |
| Märked loal |
| OJTI | On-the-job training instructor (töökohakoolituse juhendaja) |
| STDI | Synthetic training device instructor (treeningseadme instruktor) |
| Assessor | Assessor (hindaja) |

Lennujuhi pädevusmärked

Nõuded: ei kohaldata

ADV

Aerodrome Control Visual (lennujuhtimine visuaallennuväljal)

ADI

Aerodrome Control Instrument (lennujuhtimine instrumentaallennuväljal)

APP

Approach Control Procedural (protseduuriline lähenemislennujuhtimine)

APS

Approach Control Surveillance (seirega lähenemislennujuhtimine)

ACP

Area Control Procedural (protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine)

ACS

Area Control Surveillance (seirega piirkondlik lennujuhtimine)

Oskusmärked

AIR

Air Control (lennuliikluse õhus juhtimine)

GMC

Ground Movement Control (maapealse liikluse juhtimine)

TWR

Tower Control (lähilennujuhtimine)

GMS

Ground Movement Surveillance (maapealse liikluse seire)

RAD

Aerodrome Radar Control (lähilennuliikluse radarjuhtimine)

PAR

Precision Approach Radar (täppislähenemisradar)

SRA

Surveillance Radar Approach (seireradari abil lähenemine)

TCL

Terminal Control (lennujuhtimine lähenemisalas)

OCN

Oceanic Control (ookeanilennujuhtimine)

Märked loal

OJTI

On-the-job training instructor (töökohakoolituse juhendaja)

STDI

Synthetic training device instructor (treeningseadme instruktor)

Assessor

Assessor (hindaja)

II lisa 2. liide

Image

Image

II lisa 3. liide

Image

Image

II lisa 4. liide

Image

---

III LISA

ATCO.OR-OSA

LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDELE JA LENNUNDUSMEDITSIINIKESKUSTELE ESITATAVAD NÕUDED

A-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

ATCO.OR.A.001   Reguleerimisala

Käesoleva lisa selles osas kehtestatakse nõuded, mida lennujuhtide koolitusorganisatsioonid ja lennundusmeditsiinikeskused peavad täitma määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse kohaselt loa saamiseks ja säilitamiseks.

B-ALAJAGU

LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDELE ESITATAVAD NÕUDED

ATCO.OR.B.001   Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlemine

| (a) | Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlused esitatakse pädevale asutusele õigeaegselt, et tal oleks aega taotlust hinnata. Taotlus esitatakse vastava ameti kehtestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlused esitatakse pädevale asutusele õigeaegselt, et tal oleks aega taotlust hinnata. Taotlus esitatakse vastava ameti kehtestatud korra kohaselt.

| (b) | Esmase sertifikaadi taotlejad peavad pädevale asutusele tõendama, kuidas nad täidavad määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(b)

Esmase sertifikaadi taotlejad peavad pädevale asutusele tõendama, kuidas nad täidavad määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid.

| (c) | Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlus sisaldab järgmist teavet:






  (1) | taotleja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

(c)

Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlus sisaldab järgmist teavet:

(1)

taotleja nimi ja aadress;

| (2) | tegevuskoha/tegevuskohtade aadress(id) (sealhulgas lennujuhtimisüksuste nimekiri (kui kohaldatakse)), kui see erineb/need erinevad punktis a esitatust; |
| --- | --- |

(2)

tegevuskoha/tegevuskohtade aadress(id) (sealhulgas lennujuhtimisüksuste nimekiri (kui kohaldatakse)), kui see erineb/need erinevad punktis a esitatust;

| (3) | järgmiste isikute nimed ja kontaktandmed:






  i) | vastutav juhataja; |
| --- | --- | --- |

(3)

järgmiste isikute nimed ja kontaktandmed:

i)

vastutav juhataja;

| ii) | koolitusorganisatsiooni juhataja, kui see ei ole punktis i nimetatud isik; |
| --- | --- |

ii)

koolitusorganisatsiooni juhataja, kui see ei ole punktis i nimetatud isik;

| iii) | pädeva asutusega suhtlemiseks koolitusorganisatsiooni kontaktisikuna ametisse määratud isik(ud); |
| --- | --- |

iii)

pädeva asutusega suhtlemiseks koolitusorganisatsiooni kontaktisikuna ametisse määratud isik(ud);

| (4) | kavandatav tegevuse või muudatuste alustamise aeg; |
| --- | --- |

(4)

kavandatav tegevuse või muudatuste alustamise aeg;

| (5) | koolitusliikide nimekiri ja vähemalt üks koolituskursus korraldatava koolituse iga liigi kohta; |
| --- | --- |

(5)

koolitusliikide nimekiri ja vähemalt üks koolituskursus korraldatava koolituse iga liigi kohta;

| (6) | vastutav juhataja allkirjastab kohaldatavatele nõuetele vastavuse deklaratsiooni, kinnitades, et koolitusorganisatsioon vastab jätkuvalt nõuetele; |
| --- | --- |

(6)

vastutav juhataja allkirjastab kohaldatavatele nõuetele vastavuse deklaratsiooni, kinnitades, et koolitusorganisatsioon vastab jätkuvalt nõuetele;

| (7) | juhtimissüsteemi protsessid; |
| --- | --- |

(7)

juhtimissüsteemi protsessid;

| (8) | taotlemise kuupäev. |
| --- | --- |

(8)

taotlemise kuupäev.

ATCO.OR.B.005   Nõuete täitmise meetodid

| (a) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse täitmiseks võib organisatsioon peale ameti nõutavate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid. |
| --- | --- |

(a)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse täitmiseks võib organisatsioon peale ameti nõutavate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid.

| (b) | Kui organisatsioon soovib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid, peab ta enne nende rakendamist esitama pädevale asutusele nõuete täitmise alternatiivsete meetodite täieliku kirjelduse. Kirjeldus peab sisaldama asjakohaste käsiraamatute ja menetluste mis tahes muudatusi ning määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade nõuete täitmist tõendavat hinnangut. |
| --- | --- |

(b)

Kui organisatsioon soovib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid, peab ta enne nende rakendamist esitama pädevale asutusele nõuete täitmise alternatiivsete meetodite täieliku kirjelduse. Kirjeldus peab sisaldama asjakohaste käsiraamatute ja menetluste mis tahes muudatusi ning määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade nõuete täitmist tõendavat hinnangut.

| (c) | Organisatsioon võib nõuete täitmise nimetatud alternatiivseid meetodeid rakendada pärast pädeva asutuse poolset heakskiitu ning punkti ATCO.AR.A.015 alapunkti d kohase teate saamist. |
| --- | --- |

(c)

Organisatsioon võib nõuete täitmise nimetatud alternatiivseid meetodeid rakendada pärast pädeva asutuse poolset heakskiitu ning punkti ATCO.AR.A.015 alapunkti d kohase teate saamist.

ATCO.OR.B.010   Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi tunnustamise ja õiguste tingimused

| (a) | Koolitusorganisatsioonid peavad järgima organisatsioonisertifikaadile lisatud tunnustamistingimustes määratletud kohaldamisala ja õigusi. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsioonid peavad järgima organisatsioonisertifikaadile lisatud tunnustamistingimustes määratletud kohaldamisala ja õigusi.

| (b) | Selleks et tagada I lisa D-alajao (ATCO-osa) nõuete täitmine, antakse üksusekoolituse ja jätkukoolituse pakkumise õigus üksnes koolitusorganisatsioonidele:






  (1) | kellel on lennujuhtimisteenuste osutamise sertifikaat või |
| --- | --- | --- |

(b)

Selleks et tagada I lisa D-alajao (ATCO-osa) nõuete täitmine, antakse üksusekoolituse ja jätkukoolituse pakkumise õigus üksnes koolitusorganisatsioonidele:

(1)

kellel on lennujuhtimisteenuste osutamise sertifikaat või

| (2) | kes on lennujuhtimisteenuste osutajaga sõlminud erikokkuleppe. |
| --- | --- |

(2)

kes on lennujuhtimisteenuste osutajaga sõlminud erikokkuleppe.

ATCO.OR.B.015   Koolitusorganisatsioonide muudatused

| (a) | Pädev asutus peab sertifikaati või koolitusorganisatsiooni tunnustamistingimusi mõjutavad koolitusorganisatsioonide muudatused või koolitusorganisatsiooni juhtimissüsteemide olulised elemendid enne rakendamist heaks kiitma. |
| --- | --- |

(a)

Pädev asutus peab sertifikaati või koolitusorganisatsiooni tunnustamistingimusi mõjutavad koolitusorganisatsioonide muudatused või koolitusorganisatsiooni juhtimissüsteemide olulised elemendid enne rakendamist heaks kiitma.

| (b) | Lisaks punktis a sätestatutele lepivad koolitusorganisatsioonid oma pädeva asutusega eelnevat heakskiitu nõudvate muudatuste asjus kokku. |
| --- | --- |

(b)

Lisaks punktis a sätestatutele lepivad koolitusorganisatsioonid oma pädeva asutusega eelnevat heakskiitu nõudvate muudatuste asjus kokku.

| (c) | Kõik muudatused, mis alapunktide a ja b kohaselt tuleb eelnevalt heaks kiita, peab koolitusorganisatsioon esitama pädevale asutusele ja saama vastava heakskiidu. Taotlus tuleb esitada enne muudatuse tegemist, et pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida jätkuvat vastavust käesolevale määrusele ning vajaduse korral muuta koolitusorganisatsiooni sertifikaati ja sellele lisatud tunnustamistingimusi.
  Koolitusorganisatsioonid peavad pädevale asutusele esitama kõik asjasse puutuvad dokumendid.
  Muudatus tehakse alles pärast pädevalt asutuselt punkti ATCO.AR.E.010 kohase ametliku heakskiidu saamist.
  Muudatuste elluviimise ajal peavad koolitusorganisatsioonid toimima pädeva asutuse poolt ette nähtud tingimustel, kui neid on. |
| --- | --- |

(c)

Kõik muudatused, mis alapunktide a ja b kohaselt tuleb eelnevalt heaks kiita, peab koolitusorganisatsioon esitama pädevale asutusele ja saama vastava heakskiidu. Taotlus tuleb esitada enne muudatuse tegemist, et pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida jätkuvat vastavust käesolevale määrusele ning vajaduse korral muuta koolitusorganisatsiooni sertifikaati ja sellele lisatud tunnustamistingimusi.

Koolitusorganisatsioonid peavad pädevale asutusele esitama kõik asjasse puutuvad dokumendid.

Muudatus tehakse alles pärast pädevalt asutuselt punkti ATCO.AR.E.010 kohase ametliku heakskiidu saamist.

Muudatuste elluviimise ajal peavad koolitusorganisatsioonid toimima pädeva asutuse poolt ette nähtud tingimustel, kui neid on.

| (d) | Asjakohase heakskiidu saamiseks tuleb punktis a esitatud ettenägematutel asjaoludel toimunud elementide muudatustest pädevat asutust viivitamata teavitada. |
| --- | --- |

(d)

Asjakohase heakskiidu saamiseks tuleb punktis a esitatud ettenägematutel asjaoludel toimunud elementide muudatustest pädevat asutust viivitamata teavitada.

| (e) | Kõik eelnevat heakskiitu mittevajavad muudatused korraldatakse ja tehakse pädevale asutusele teatavaks vastavalt pädeva asutuse poolt punkti ATCO.AR.E.010 kohaselt kinnitatud menetlusele. |
| --- | --- |

(e)

Kõik eelnevat heakskiitu mittevajavad muudatused korraldatakse ja tehakse pädevale asutusele teatavaks vastavalt pädeva asutuse poolt punkti ATCO.AR.E.010 kohaselt kinnitatud menetlusele.

| (f) | Koolitusorganisatsioonid teavitavad pädevat asutust oma tegevuse lõpetamisest. |
| --- | --- |

(f)

Koolitusorganisatsioonid teavitavad pädevat asutust oma tegevuse lõpetamisest.

ATCO.OR.B.020   Kehtivuse jätkuvus

| (a) | Koolitusorganisatsiooni sertifikaat kehtib seni, kuni sertifikaadist pole loobutud ja seda pole kehtetuks tunnistatud; selle kehtivus sõltub koolitusorganisatsiooni jätkuvast vastavusest määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse nõuetele, arvestades punkti ATCO.OR.B.030 kohaseid puuduste käsitlemise sätteid. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsiooni sertifikaat kehtib seni, kuni sertifikaadist pole loobutud ja seda pole kehtetuks tunnistatud; selle kehtivus sõltub koolitusorganisatsiooni jätkuvast vastavusest määruse (EÜ) nr 216/2008 ja käesoleva määruse nõuetele, arvestades punkti ATCO.OR.B.030 kohaseid puuduste käsitlemise sätteid.

| (b) | Sertifikaadi kehtetuks tunnistamise või sellest loobumise korral tuleb see viivitamata tagastada pädevale asutusele. |
| --- | --- |

(b)

Sertifikaadi kehtetuks tunnistamise või sellest loobumise korral tuleb see viivitamata tagastada pädevale asutusele.

ATCO.OR.B.025   Juurdepääs koolitusorganisatsioonide ruumidele ja andmetele

Koolitusorganisatsioonid ja koolitusorganisatsiooni staatuse taotlejad annavad pädeva asutuse volitatud või tema nimel tegutsevale igale isikule juurdepääsu kõikidele vajalikele ruumidele ning võimaldavad kontrollida asjassepuutuvaid dokumente, andmeid, menetlusi ja kõiki muid pädeva asutuse ülesannete täitmisega seonduvaid materjale.

ATCO.OR.B.030   Puudused

Pärast pädeva asutuse väljastatud punkti ATCO.AR.E.015 kohase puudusi käsitleva teate saamist koolitusorganisatsioon

| (a) | teeb kindlaks puuduse algpõhjuse; |
| --- | --- |

(a)

teeb kindlaks puuduse algpõhjuse;

| (b) | kehtestab parandusmeetmete kava; |
| --- | --- |

(b)

kehtestab parandusmeetmete kava;

| (c) | tõendab parandusmeetmete rakendamist pädevale asutusele vastuvõetaval viisil punktis ATCO.AR.E.015 sätestatud asutusega kokkulepitud aja jooksul. |
| --- | --- |

(c)

tõendab parandusmeetmete rakendamist pädevale asutusele vastuvõetaval viisil punktis ATCO.AR.E.015 sätestatud asutusega kokkulepitud aja jooksul.

ATCO.OR.B.035   Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

Koolitusorganisatsioon võtab mis tahes ohutusmeetmeid, mille pädev asutus on koolitusorganisatsiooni tegevuse suhtes punkti ATCO.AR.C.001 alapunkti a alapunkti 3 kohaselt sätestanud.

ATCO.OR.B.040   Juhtumitest teatamine

| (a) | Töökohal toimuvat koolitust korraldavad koolitusorganisatsioonid teatavad pädevale asutusele ja vajaduse korral muudele organisatsioonidele, kelle teavitamist käitaja asukohariik nõuab, nende elluviidavatest koolitustegevustest tulenevatest kõikidest õnnetustest, tõsistest intsidentidest ja juhtumitest, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 996/2010 (1) ja määruses (EL) 376/2014. |
| --- | --- |

(a)

Töökohal toimuvat koolitust korraldavad koolitusorganisatsioonid teatavad pädevale asutusele ja vajaduse korral muudele organisatsioonidele, kelle teavitamist käitaja asukohariik nõuab, nende elluviidavatest koolitustegevustest tulenevatest kõikidest õnnetustest, tõsistest intsidentidest ja juhtumitest, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 996/2010 (1) ja määruses (EL) 376/2014.

| (b) | Kui seda ei takista erandlikud asjaolud, saadetakse teade võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul pärast seda, kui koolitusorganisatsioon on kindlaks teinud seisundi, mille kohta teade saadetakse. |
| --- | --- |

(b)

Kui seda ei takista erandlikud asjaolud, saadetakse teade võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul pärast seda, kui koolitusorganisatsioon on kindlaks teinud seisundi, mille kohta teade saadetakse.

| (c) | Vajaduse korral koostavad koolitusorganisatsioonid järelaruanded, et täpsemalt kirjeldada selliste juhtumite vältimiseks tulevikus kavandatavaid meetmeid, niipea kui need meetmed on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(c)

Vajaduse korral koostavad koolitusorganisatsioonid järelaruanded, et täpsemalt kirjeldada selliste juhtumite vältimiseks tulevikus kavandatavaid meetmeid, niipea kui need meetmed on kindlaks määratud.

| (d) | Ilma et see mõjutaks määruse (EL) nr 996/2010 ja määruse (EL) nr 376/2014 kohaldamist, saadetakse alapunktides a–c nimetatud teated pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil ning need peavad sisaldama kõiki koolitusorganisatsioonile vastava seisundi kohta teada olevaid andmeid. |
| --- | --- |

(d)

Ilma et see mõjutaks määruse (EL) nr 996/2010 ja määruse (EL) nr 376/2014 kohaldamist, saadetakse alapunktides a–c nimetatud teated pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil ning need peavad sisaldama kõiki koolitusorganisatsioonile vastava seisundi kohta teada olevaid andmeid.

C-ALAJAGU

LENNUJUHTIDE KOOLITUSORGANISATSIOONIDE JUHTIMINE

ATCO.OR.C.001   Koolitusorganisatsioonide juhtimissüsteem

Koolitusorganisatsioonid kehtestavad, rakendavad ja säilitavad juhtimissüsteemi, mis hõlmab järgmist:

| (a) | selgelt määratletud vastutuse käsuliinid kogu organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhataja otsene ohutusalane vastutus; |
| --- | --- |

(a)

selgelt määratletud vastutuse käsuliinid kogu organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhataja otsene ohutusalane vastutus;

| (b) | organisatsiooni üldiste ohutusalaste põhimõtete kirjeldus, millele viidatakse kui ohutuspoliitikale; |
| --- | --- |

(b)

organisatsiooni üldiste ohutusalaste põhimõtete kirjeldus, millele viidatakse kui ohutuspoliitikale;

| (c) | koolitusorganisatsiooni tegevusega kaasnevate lennundusohutust mõjutavate ohtude määratlused, hinnangud ning seonduvate riskide juhtimine, sealhulgas riskivähendusmeetmete võtmine ja nende tõhususe kontroll; |
| --- | --- |

(c)

koolitusorganisatsiooni tegevusega kaasnevate lennundusohutust mõjutavate ohtude määratlused, hinnangud ning seonduvate riskide juhtimine, sealhulgas riskivähendusmeetmete võtmine ja nende tõhususe kontroll;

| (d) | töötajate hoidmine tööülesannete täitmiseks koolitatuna ja pädevana; |
| --- | --- |

(d)

töötajate hoidmine tööülesannete täitmiseks koolitatuna ja pädevana;

| (e) | kõikide juhtimissüsteemi põhiprotsesside dokumentatsioon, sealhulgas töötajatele nende vastutusalade teadvustamise kord ning kõnealuse dokumentatsiooni muutmise menetlus; |
| --- | --- |

(e)

kõikide juhtimissüsteemi põhiprotsesside dokumentatsioon, sealhulgas töötajatele nende vastutusalade teadvustamise kord ning kõnealuse dokumentatsiooni muutmise menetlus;

| (f) | ülesanded, millega jälgitakse organisatsiooni vastavust asjasse puutuvatele nõuetele. Vastavuse jälgimine hõlmab süsteemi, millega antakse vastutavale juhile puuduste kohta tagasisidet, et tagada vajaduse korral tagada tõhusate parandusmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

(f)

ülesanded, millega jälgitakse organisatsiooni vastavust asjasse puutuvatele nõuetele. Vastavuse jälgimine hõlmab süsteemi, millega antakse vastutavale juhile puuduste kohta tagasisidet, et tagada vajaduse korral tagada tõhusate parandusmeetmete võtmine;

| (g) | juhtimissüsteem peab olema organisatsiooni suuruse ning selle tegevusvaldkondade laadiga vastavuses, võttes arvesse nende tegevusega kaasnevaid ohte ja seonduvaid riske. |
| --- | --- |

(g)

juhtimissüsteem peab olema organisatsiooni suuruse ning selle tegevusvaldkondade laadiga vastavuses, võttes arvesse nende tegevusega kaasnevaid ohte ja seonduvaid riske.

ATCO.OR.C.005   Allhanketoimingud

| (a) | Koolitusorganisatsioonid peavad tagama, et mis tahes oma tegevuse allhankena tellimisel või ostmisel vastab tellitud või ostetud tegevus või selle osa kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsioonid peavad tagama, et mis tahes oma tegevuse allhankena tellimisel või ostmisel vastab tellitud või ostetud tegevus või selle osa kohaldatavatele nõuetele.

| (b) | Kui koolitusorganisatsioon tellib osa oma tegevustest allhankena organisatsioonilt, kes ise ei ole selleks tegevuseks käesoleva määruse kohaselt sertifitseeritud, peab allhankijast organisatsioon töötama allhanget telliva koolitusorganisatsiooni sertifikaadi tunnustuse alusel. Allhanget telliv koolitusorganisatsioon peab tagama pädeva asutuse juurdepääsu allhankijast organisatsioonile, et kontrollida jätkuvat vastavust kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(b)

Kui koolitusorganisatsioon tellib osa oma tegevustest allhankena organisatsioonilt, kes ise ei ole selleks tegevuseks käesoleva määruse kohaselt sertifitseeritud, peab allhankijast organisatsioon töötama allhanget telliva koolitusorganisatsiooni sertifikaadi tunnustuse alusel. Allhanget telliv koolitusorganisatsioon peab tagama pädeva asutuse juurdepääsu allhankijast organisatsioonile, et kontrollida jätkuvat vastavust kohaldatavatele nõuetele.

ATCO.OR.C.010   Töötajatele esitatavad nõuded

| (a) | Koolitusorganisatsioonid määravad ametisse vastutava juhi. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsioonid määravad ametisse vastutava juhi.

| (b) | Koolitusorganisatsioon nimetab ametisse koolitamise eest vastutava(d) isiku(d). See isik allub/need isikud alluvad otse vastutavale juhile. |
| --- | --- |

(b)

Koolitusorganisatsioon nimetab ametisse koolitamise eest vastutava(d) isiku(d). See isik allub/need isikud alluvad otse vastutavale juhile.

| (c) | Koolitusorganisatsioonidel peab olema kavandatavateks ülesanneteks ja kohaldatavatele nõuetele vastavateks tegevusteks piisavalt kvalifitseeritud töötajaid. |
| --- | --- |

(c)

Koolitusorganisatsioonidel peab olema kavandatavateks ülesanneteks ja kohaldatavatele nõuetele vastavateks tegevusteks piisavalt kvalifitseeritud töötajaid.

| (d) | Koolitusorganisatsioonid säilitavad asjakohaste kutsekvalifikatsioonide, piisavate teadmiste ja kogemustega teooriaõpetajate ning nende tõenduste, õpetamismeetodite hindamiste ja ainete (mille õpetamise volitused neil on) andmed. |
| --- | --- |

(d)

Koolitusorganisatsioonid säilitavad asjakohaste kutsekvalifikatsioonide, piisavate teadmiste ja kogemustega teooriaõpetajate ning nende tõenduste, õpetamismeetodite hindamiste ja ainete (mille õpetamise volitused neil on) andmed.

| (e) | Koolitusorganisatsioonid kehtestavad teooriaõpetajate pädevuse säilitamise menetluse. |
| --- | --- |

(e)

Koolitusorganisatsioonid kehtestavad teooriaõpetajate pädevuse säilitamise menetluse.

| (f) | Koolitusorganisatsioonid tagavad, et praktiliste oskuste instruktorid ja tasemetestijad läbivad vastava oskusmärke kehtivuse taastamiseks täienduskoolituse edukalt. |
| --- | --- |

(f)

Koolitusorganisatsioonid tagavad, et praktiliste oskuste instruktorid ja tasemetestijad läbivad vastava oskusmärke kehtivuse taastamiseks täienduskoolituse edukalt.

| (g) | Koolitusorganisatsioonid säilitavad neid isikuid käsitlevad andmed, kes on pädevad hindama praktiliste oskuste instruktorite ja tasemetestijate pädevust punkti ATCO.C.045 kohaselt asjakohaste oskusmärgetega. |
| --- | --- |

(g)

Koolitusorganisatsioonid säilitavad neid isikuid käsitlevad andmed, kes on pädevad hindama praktiliste oskuste instruktorite ja tasemetestijate pädevust punkti ATCO.C.045 kohaselt asjakohaste oskusmärgetega.

ATCO.OR.C.015   Ruumid ja seadmed

| (a) | Koolitusorganisatsioonidel peavad olema käesoleva määruse kohaselt kõikide kavandatavate ülesannete ja tegevuste täitmiseks ning juhtimiseks piisavad ruumid. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsioonidel peavad olema käesoleva määruse kohaselt kõikide kavandatavate ülesannete ja tegevuste täitmiseks ning juhtimiseks piisavad ruumid.

| (b) | Koolitusorganisatsioon peab tagama, et treeningseadmed vastavad ülesande suhtes kehtivatele spetsifikatsioonidele ja nõuetele. |
| --- | --- |

(b)

Koolitusorganisatsioon peab tagama, et treeningseadmed vastavad ülesande suhtes kehtivatele spetsifikatsioonidele ja nõuetele.

| (c) | Töökohal läbitava koolituse korraldamise ajal tagab koolitusorganisatsioon, et väljaõppejuhendajal on täpselt sama teave kui töökohal läbitavat koolitust omandaval isikul, ja kohese sekkumise vahendid. |
| --- | --- |

(c)

Töökohal läbitava koolituse korraldamise ajal tagab koolitusorganisatsioon, et väljaõppejuhendajal on täpselt sama teave kui töökohal läbitavat koolitust omandaval isikul, ja kohese sekkumise vahendid.

ATCO.OR.C.020   Andmete säilitamine

| (a) | Koolituskursuste kõikidele nõuetele vastavuse tõendamiseks säilitavad koolitusorganisatsioonid koolituse läbinud või seda läbivate isikute andmed. |
| --- | --- |

(a)

Koolituskursuste kõikidele nõuetele vastavuse tõendamiseks säilitavad koolitusorganisatsioonid koolituse läbinud või seda läbivate isikute andmed.

| (b) | Koolitusorganisatsioonid kehtestavad väljaõppejuhendajate ja tasemetestijate asjakohaste kutsekvalifikatsioonide ja õpetamismeetodite ning kui kohaldatakse, ka ainete, mille õpetamise volitused neil on, hindamiste süsteemi ja säilitavad seda. |
| --- | --- |

(b)

Koolitusorganisatsioonid kehtestavad väljaõppejuhendajate ja tasemetestijate asjakohaste kutsekvalifikatsioonide ja õpetamismeetodite ning kui kohaldatakse, ka ainete, mille õpetamise volitused neil on, hindamiste süsteemi ja säilitavad seda.

| (c) | Kohaldatavate riiklike andmekaitseseaduste kohaselt säilitatakse alapunktides a ja b nõutavaid andmeid vähemalt viis aastat:






  (1) | pärast seda, kui koolitust läbiv isik kursuse läbis, ning |
| --- | --- | --- |

(c)

Kohaldatavate riiklike andmekaitseseaduste kohaselt säilitatakse alapunktides a ja b nõutavaid andmeid vähemalt viis aastat:

(1)

pärast seda, kui koolitust läbiv isik kursuse läbis, ning

| (2) | pärast seda, kui väljaõppejuhendaja või tasemetestija ei tööta enam koolitusorganisatsiooni heaks (vajaduse korral). |
| --- | --- |

(2)

pärast seda, kui väljaõppejuhendaja või tasemetestija ei tööta enam koolitusorganisatsiooni heaks (vajaduse korral).

| (d) | Andmete vormingut sisaldav andmete arhiveerimise protsess esitatakse koolitusorganisatsiooni juhtimissüsteemis. |
| --- | --- |

(d)

Andmete vormingut sisaldav andmete arhiveerimise protsess esitatakse koolitusorganisatsiooni juhtimissüsteemis.

| (e) | Andmeid säilitatakse turvalisel viisil. |
| --- | --- |

(e)

Andmeid säilitatakse turvalisel viisil.

ATCO.OR.C.025   Rahastamine ja kindlustus

Koolitusorganisatsioonid tõendavad, et koolituse korraldamiseks käesoleva määruse kohaselt on olemas piisav rahastus, et tegevusel on korraldatava koolituse laadi kohane piisav kindlustuskate ja et kõiki tegevusi on võimalik ellu viia käesoleva määruse kohaselt.

D-ALAJAGU

KOOLITUSKURSUSTELE JA KOOLITUSPLAANIDELE ESITATAVAD NÕUDED

ATCO.OR.D.001   Koolituskursustele ja koolitusplaanidele esitatavad nõuded

Koolitusorganisatsioonid arendavad välja järgmise:

| (a) | I lisa (ATCO-osa) D-alajaos sätestatud nõuete kohaselt osutatava koolituse liigiga/liikidega seonduvad koolituskursused ja koolitusplaanid; |
| --- | --- |

(a)

I lisa (ATCO-osa) D-alajaos sätestatud nõuete kohaselt osutatava koolituse liigiga/liikidega seonduvad koolituskursused ja koolitusplaanid;

| (b) | I lisas (ATCO-osa) sätestatud nõuete kohased oskusmärgete ained, ainete eesmärgid, teemad ja allteemad; |
| --- | --- |

(b)

I lisas (ATCO-osa) sätestatud nõuete kohased oskusmärgete ained, ainete eesmärgid, teemad ja allteemad;

| (c) | punkti ATCO.D.090 alapunkti a alapunkti 3 ja punkti ATCO.D.095 alapunkti a alapunkti 3 kohased hindamismeetodid. |
| --- | --- |

(c)

punkti ATCO.D.090 alapunkti a alapunkti 3 ja punkti ATCO.D.095 alapunkti a alapunkti 3 kohased hindamismeetodid.

ATCO.OR.D.005   Eksamite ja hindamiste tulemused ja tunnistused

| (a) | Koolitusorganisatsioon teatab taotlejale tema läbitud eksamite ja hindamiste tulemused ning annab taotleja nõudmisel välja tunnistuse vastavate eksamite ja hindamiste tulemustega. |
| --- | --- |

(a)

Koolitusorganisatsioon teatab taotlejale tema läbitud eksamite ja hindamiste tulemused ning annab taotleja nõudmisel välja tunnistuse vastavate eksamite ja hindamiste tulemustega.

| (b) | Algkoolituse või täiendava pädevusmärke väljaandmise puhul pädevuskoolituse edukal lõpuleviimisel annab koolitusorganisatsiooni välja tunnistuse. |
| --- | --- |

(b)

Algkoolituse või täiendava pädevusmärke väljaandmise puhul pädevuskoolituse edukal lõpuleviimisel annab koolitusorganisatsiooni välja tunnistuse.

| (c) | Baaskoolituse lõpetamise tõend antakse välja taotleja nõudel vaid siis, kui ta on läbinud I lisa 2. liites sisalduvad kõik ained, teemad ja allteemad ja on edukalt teinud eksamid ja hindamised. |
| --- | --- |

(c)

Baaskoolituse lõpetamise tõend antakse välja taotleja nõudel vaid siis, kui ta on läbinud I lisa 2. liites sisalduvad kõik ained, teemad ja allteemad ja on edukalt teinud eksamid ja hindamised.

E-ALAJAGU

LENNUNDUSMEDITSIINIKESKUSTELE ESITATAVAD NÕUDED

ATCO.OR.E.001   Lennundusmeditsiinikeskused

Lennundusmeditsiinikeskused kohaldavad komisjoni määruse (EL) nr 290/2012 (2), VII lisa alajagude ORA.GEN ja ORA.AeMC sätteid, kusjuures

| (a) | (kõik viited 1. klassile asendatakse viidetega 3. klassile; |
| --- | --- |

(a)

(kõik viited 1. klassile asendatakse viidetega 3. klassile;

| (b) | kõik viited MED osale asendatakse viidetega ATCO.MED-osale. |
| --- | --- |

(b)

kõik viited MED osale asendatakse viidetega ATCO.MED-osale.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 996/2010, 20. oktoober 2010, tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35).

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 290/2012, 30. märts 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1).

---

IV LISA

ATCO.MED-OSA

LENNUJUHTIDE TERVISENÕUDED

A-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

1. JAOTIS

Üldnõuded

ATCO.MED.A.001   Pädev asutus

Käesoleva osa tähenduses on pädev asutus:

| (a) | lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) puhul






  (1) | selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusmeditsiinikeskuse peamine tegevuskoht; |
| --- | --- | --- |

(a)

lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) puhul

(1)

selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusmeditsiinikeskuse peamine tegevuskoht;

| (2) | Euroopa Lennundusohutusamet, kui lennundusmeditsiinikeskus asub kolmandas riigis; |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Lennundusohutusamet, kui lennundusmeditsiinikeskus asub kolmandas riigis;

| (b) | lennundusarstide (AME) puhul






  (1) | selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusarsti peamine tegevuskoht; |
| --- | --- | --- |

(b)

lennundusarstide (AME) puhul

(1)

selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub lennundusarsti peamine tegevuskoht;

| (2) | kui lennundusarsti peamine tegevuskoht asub kolmandas riigis, siis liikmesriigi määratud pädev asutus, kellele lennundusarst esitab loa väljaandmise taotluse. |
| --- | --- |

(2)

kui lennundusarsti peamine tegevuskoht asub kolmandas riigis, siis liikmesriigi määratud pädev asutus, kellele lennundusarst esitab loa väljaandmise taotluse.

ATCO.MED.A.005   Reguleerimisala

Käosoleva lisa selles osas kehtestatud nõuded käsitlevad:

| (a) | lennujuhi või lennujuhiõpilase (v.a treeningseadme instruktori) loast tulenevate õiguste kasutamiseks nõutava tervisetõendi väljaandmist, kehtivust, kehtivuse pikendamist ja taastamist; |
| --- | --- |

(a)

lennujuhi või lennujuhiõpilase (v.a treeningseadme instruktori) loast tulenevate õiguste kasutamiseks nõutava tervisetõendi väljaandmist, kehtivust, kehtivuse pikendamist ja taastamist;

| (b) | 3. klassi tervisetõendeid välja andvate lennundusarstide (AME) sertifitseerimist. |
| --- | --- |

(b)

3. klassi tervisetõendeid välja andvate lennundusarstide (AME) sertifitseerimist.

ATCO.MED.A.010   Mõisted

Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „akrediteeritud meditsiiniline otsus”– otsus, mille piloodilube väljaandva asutuse üks või mitu tunnustatud meditsiinieksperti on teinud üksikjuhtumi lahendamiseks, konsulteerides vajaduse korral käitamiseksperdi või mõne muu valdkonna ekspertidega, ning mis põhineb objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel, sisaldades tegevusriskide hindamist;

b)   „lennundusmeditsiinilise kontroll”– taotleja terviseseisundit käsitlev otsus, mis põhineb taotleja terviseandmete hindamisel ja lennundusmeditsiinilistel läbivaatustel vastavalt käesolevale osale ning vajaduse korral meditsiinilistel analüüsidel;

c)   „lennundusmeditsiiniline läbivaatus”– vaatlus, palpatsioon, perkussioon, auskultatsioon vm terviseuuringu viis, mida kasutatakse eelkõige loast tulenevate õiguste kasutamise otstarbel terviseseisundi kindlaksmääramiseks;

d)   „silmaarst”– oftalmoloog või patoloogiliste seisundite väljaõppe saanud optometrist;

e)   „terviseuuringud”– taotleja võimaliku patoloogilise seisundi hindamine läbivaatuse ja analüüside abil, et kontrollida terviseprobleemi esinemist või puudumist;

f)   „piloodilube väljaandev asutus”– liikmesriigi pädev asutus, kes andis välja piloodiloa või kellele isik esitab piloodiloa väljaandmise taotluse, või kui isik ei ole veel piloodiloa väljaandmise taotlust esitanud, siis pädev asutus kooskõlas käesoleva osaga;

g)   „piirang”– tervisetõendile kehtestatud tingimus, mida tuleb täita tegutsemisel loaga kaasnevate õiguste piires;

h)   „refraktsioonihäire”– kõrvalekalle emmetroopiast mõõdetuna dioptrites kõige ametroopsemal meridiaanil, mida mõõdetakse standardmeetodite abil;

i)   „oluline”– terviseprobleemi selline ulatus, mis võib takistada loaga kaasnevate õiguste ohutut kasutamist.

ATCO.MED.A.015   Arstisaladus

Kõik lennundusmeditsiinilise läbivaatuse, lennundusmeditsiinilise kontrolli ja tervisetõendite väljaandmisega seotud isikud peavad alati hoidma arstisaladust.

ATCO.MED.A.020   Terviseseisundi halvenemine

| (a) | Loa omanikud ei tohi mingil juhul tegutseda oma loaga kaasnevate õiguste piires, kui nad:






  (1) | on teadlikud oma terviseseisundi mis tahes halvenemisest, mille tagajärjel ei pruugi nad suuta osutatud õiguste piires ohutult tegutseda; |
| --- | --- | --- |

(a)

Loa omanikud ei tohi mingil juhul tegutseda oma loaga kaasnevate õiguste piires, kui nad:

(1)

on teadlikud oma terviseseisundi mis tahes halvenemisest, mille tagajärjel ei pruugi nad suuta osutatud õiguste piires ohutult tegutseda;

| (2) | manustavad või kasutavad mis tahes retsepti- või käsimüügiravimit, mis võib takistada ohutut tegutsemist asjaomase loaga kaasnevate õiguste piires; |
| --- | --- |

(2)

manustavad või kasutavad mis tahes retsepti- või käsimüügiravimit, mis võib takistada ohutut tegutsemist asjaomase loaga kaasnevate õiguste piires;

| (3) | saavad mis tahes meditsiinilist, kirurgilist või muud ravi, mis võib mõjutada loaga kaasnevate õiguste kasutamist. |
| --- | --- |

(3)

saavad mis tahes meditsiinilist, kirurgilist või muud ravi, mis võib mõjutada loaga kaasnevate õiguste kasutamist.

| (b) | Peale selle peavad 3. klassi tervisetõendi omanikud viivitamatult ja enne loaga kaasnevate õiguste kasutamist küsima lennundusmeditsiinilist nõu, kui:






  (1) | neile on tehtud kirurgiline operatsioon või invasiivne protseduur; |
| --- | --- | --- |

(b)

Peale selle peavad 3. klassi tervisetõendi omanikud viivitamatult ja enne loaga kaasnevate õiguste kasutamist küsima lennundusmeditsiinilist nõu, kui:

(1)

neile on tehtud kirurgiline operatsioon või invasiivne protseduur;

| (2) | nad on hakanud regulaarselt kasutama mis tahes ravimit; |
| --- | --- |

(2)

nad on hakanud regulaarselt kasutama mis tahes ravimit;

| (3) | neil on olnud mis tahes oluline vigastus, millega kaasneb suutmatus loaga kaasnevaid õigusi kasutada; |
| --- | --- |

(3)

neil on olnud mis tahes oluline vigastus, millega kaasneb suutmatus loaga kaasnevaid õigusi kasutada;

| (4) | neil on olnud mis tahes märkimisväärne haigus, millega kaasneb suutmatus loaga kaasnevaid õigusi kasutada; |
| --- | --- |

(4)

neil on olnud mis tahes märkimisväärne haigus, millega kaasneb suutmatus loaga kaasnevaid õigusi kasutada;

| (5) | nad on rasedad; |
| --- | --- |

(5)

nad on rasedad;

| (6) | nad on võetud haiglasse või kliinikusse statsionaarsele ravile; |
| --- | --- |

(6)

nad on võetud haiglasse või kliinikusse statsionaarsele ravile;

| (7) | nad vajavad esmakordselt korrigeerivaid läätsi. |
| --- | --- |

(7)

nad vajavad esmakordselt korrigeerivaid läätsi.

Neil juhtudel kontrollib lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst loa omaniku või lennujuhiõpilase terviseseisundit ja otsustab, kas nad võivad jätkata tegutsemist oma õiguste piires.

ATCO.MED.A.025   Lennundusmeditsiinikeskuste (AeMC) ja lennundusarstide (AME) kohustused

| (a) | Käesolevas osas ette nähtud lennumeditsiinilise läbivaatuse ja lennumeditsiinilise kontrolli käigus peab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst tegema järgmist:






  (1) | tagama, et taotlejaga saab suhelda ilma keelebarjäärita; |
| --- | --- | --- |

(a)

Käesolevas osas ette nähtud lennumeditsiinilise läbivaatuse ja lennumeditsiinilise kontrolli käigus peab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst tegema järgmist:

(1)

tagama, et taotlejaga saab suhelda ilma keelebarjäärita;

| (2) | teavitama taotlejat tema terviseseisundi kohta ebapiisava, ebatäpse või vale teabe esitamise tagajärgedest; |
| --- | --- |

(2)

teavitama taotlejat tema terviseseisundi kohta ebapiisava, ebatäpse või vale teabe esitamise tagajärgedest;

| (3) | teavitama lube välja andvat asutust, kui taotleja esitab oma terviseseisundi kohta ebapiisavat, ebatäpset või vale teavet; |
| --- | --- |

(3)

teavitama lube välja andvat asutust, kui taotleja esitab oma terviseseisundi kohta ebapiisavat, ebatäpset või vale teavet;

| (4) | teavitama lube välja andvat asutust, kui taotleja võtab tervisetõendi taotlemise protsessi mis tahes etapis taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(4)

teavitama lube välja andvat asutust, kui taotleja võtab tervisetõendi taotlemise protsessi mis tahes etapis taotluse tagasi.

| (b) | Pärast lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolli lõppemist peab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst tegema järgmist:






  (1) | teatama taotlejale, kas ta on sobiv või sobimatu või kas ta suunatakse edasi lube väljaandvasse asutusse; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pärast lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolli lõppemist peab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst tegema järgmist:

(1)

teatama taotlejale, kas ta on sobiv või sobimatu või kas ta suunatakse edasi lube väljaandvasse asutusse;

| (2) | teavitama isikut mis tahes piirangutest, mis tervisetõendisse kantakse; |
| --- | --- |

(2)

teavitama isikut mis tahes piirangutest, mis tervisetõendisse kantakse;

| (3) | teavitama taotlejat edasikaebamise õigusest, kui taotleja on hinnatud sobimatuks; |
| --- | --- |

(3)

teavitama taotlejat edasikaebamise õigusest, kui taotleja on hinnatud sobimatuks;

| (4) | esitama lube väljaandvale asutusele viivitamata käsitsi või elektrooniliselt allkirjastatud aruande, mis sisaldab lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisetõendi väljaandmise otstarbelise hindamise üksikasjalikke tulemusi ning taotlusvormi, läbivaatuse vormi ja tervisetõendi koopiat; |
| --- | --- |

(4)

esitama lube väljaandvale asutusele viivitamata käsitsi või elektrooniliselt allkirjastatud aruande, mis sisaldab lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisetõendi väljaandmise otstarbelise hindamise üksikasjalikke tulemusi ning taotlusvormi, läbivaatuse vormi ja tervisetõendi koopiat;

| (5) | teavitama taotlejat tema vastavast kohustusest punktis ATCO.MED.A.020 esitatud terviseseisundi halvenemise puhul. |
| --- | --- |

(5)

teavitama taotlejat tema vastavast kohustusest punktis ATCO.MED.A.020 esitatud terviseseisundi halvenemise puhul.

| (c) | Lennundusarstid (AME) ja lennundusmeditsiinikeskused (AeMC) säilitavad lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolli andmeid käesoleva osa kohaselt ning vastavaid tulemusi vähemalt kümme aastat või vastaval ajavahemikul, kui see on riiklikes õigusaktides ette nähtud pikem. |
| --- | --- |

(c)

Lennundusarstid (AME) ja lennundusmeditsiinikeskused (AeMC) säilitavad lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolli andmeid käesoleva osa kohaselt ning vastavaid tulemusi vähemalt kümme aastat või vastaval ajavahemikul, kui see on riiklikes õigusaktides ette nähtud pikem.

| (d) | Lennundusarstid (AME) ja lennundusmeditsiinikeskused (AeMC) esitavad pädeva asutuse meditsiinihindajale taotluse korral kõik lennundusmeditsiinilise tervisekontrolli andmed ja aruanded ning muu asjakohase teabe, mis on vajalik






  (1) | tervisetõendite väljaandmiseks; |
| --- | --- | --- |

(d)

Lennundusarstid (AME) ja lennundusmeditsiinikeskused (AeMC) esitavad pädeva asutuse meditsiinihindajale taotluse korral kõik lennundusmeditsiinilise tervisekontrolli andmed ja aruanded ning muu asjakohase teabe, mis on vajalik

(1)

tervisetõendite väljaandmiseks;

| (2) | järelevalvefunktsioonideks. |
| --- | --- |

(2)

järelevalvefunktsioonideks.

2. JAOTIS

Tervisetõenditele esitatavad nõuded

ATCO.MED.A.030   Tervisetõendid

| (a) | Lennujuhi või lennujuhiõpilase loa taotlejail või omanikel peab olema vähemalt 3. klassi tervisetõend. |
| --- | --- |

(a)

Lennujuhi või lennujuhiõpilase loa taotlejail või omanikel peab olema vähemalt 3. klassi tervisetõend.

| (b) | Loaomanikul tohib olla ainult üks käesoleva osaga kooskõlas välja antud tervisetõend. |
| --- | --- |

(b)

Loaomanikul tohib olla ainult üks käesoleva osaga kooskõlas välja antud tervisetõend.

ATCO.MED.A.035   Tervisetõendi taotlemine

| (a) | Tervisetõendi saamise taotlused koostatakse pädeva asutuse kehtestatud vormingus. |
| --- | --- |

(a)

Tervisetõendi saamise taotlused koostatakse pädeva asutuse kehtestatud vormingus.

| (b) | Tervisetõendi taotlejad esitavad lennundusmeditsiinikeskusele või lennundusarstile järgmised dokumendid:






  (1) | isikut tõendav dokument; |
| --- | --- | --- |

(b)

Tervisetõendi taotlejad esitavad lennundusmeditsiinikeskusele või lennundusarstile järgmised dokumendid:

(1)

isikut tõendav dokument;

| (2) | allkirjastatud avaldus, mis sisaldab:






  i) | terviseandmete meditsiinilisi asjaolusid; |
| --- | --- | --- |

(2)

allkirjastatud avaldus, mis sisaldab:

i)

terviseandmete meditsiinilisi asjaolusid;

| ii) | teavet selle kohta, kas nad on varem tervisetõendit taotlenud või käinud tervisetõendi saamiseks lennundusmeditsiinilisel läbivaatusel, ja kui on, siis kelle juures ja missuguse tulemusega; |
| --- | --- |

ii)

teavet selle kohta, kas nad on varem tervisetõendit taotlenud või käinud tervisetõendi saamiseks lennundusmeditsiinilisel läbivaatusel, ja kui on, siis kelle juures ja missuguse tulemusega;

| iii) | teavet selle kohta, kas neid on kunagi hinnatud sobimatuks või nende tervisetõendi kehtivus on olnud peatatud või nende tervisetõend on kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

iii)

teavet selle kohta, kas neid on kunagi hinnatud sobimatuks või nende tervisetõendi kehtivus on olnud peatatud või nende tervisetõend on kehtetuks tunnistatud.

| (c) | Kui taotlejad taotlevad tervisetõendi kehtivuse pikendamist või taastamist, esitavad nad tervisetõendi enne asjakohast lennundusmeditsiinilist läbivaatust lennundusmeditsiinikeskusele või lennundusarstile. |
| --- | --- |

(c)

Kui taotlejad taotlevad tervisetõendi kehtivuse pikendamist või taastamist, esitavad nad tervisetõendi enne asjakohast lennundusmeditsiinilist läbivaatust lennundusmeditsiinikeskusele või lennundusarstile.

ATCO.MED.A.040   Tervisetõendite väljaandmine, pikendamine ja taastamine

| (a) | Tervisetõend antakse välja, selle kehtivust pikendatakse või selle kehtivus taastatakse üksnes siis, kui on läbitud nõutav lennundusmeditsiinilise läbivaatus ja tervisekontroll ning on tehtud otsus taotleja sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(a)

Tervisetõend antakse välja, selle kehtivust pikendatakse või selle kehtivus taastatakse üksnes siis, kui on läbitud nõutav lennundusmeditsiinilise läbivaatus ja tervisekontroll ning on tehtud otsus taotleja sobivuse kohta.

| (b) | Esmane väljaandmine
  3. klassi tervisetõendid annab esmaselt välja lennundusmeditsiinikeskus. |
| --- | --- |

(b)

Esmane väljaandmine

3. klassi tervisetõendid annab esmaselt välja lennundusmeditsiinikeskus.

| (c) | Pikendamine ja taastamine
  3. klassi tervisetõendite kehtivust pikendab või nende kehtivuse taastab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst. |
| --- | --- |

(c)

Pikendamine ja taastamine

3. klassi tervisetõendite kehtivust pikendab või nende kehtivuse taastab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst.

| (d) | Lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst annab tervisetõendi välja või pikendab selle kehtivust või taastab selle kehtivuse üksnes siis, kui:






  (1) | taotleja on esitanud neile oma täielikud terviseandmed ning lennundusmeditsiinikeskuse või lennundusarsti nõudmisel taotleja arsti või mis tahes meditsiinispetsialisti tehtud lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja analüüside tulemused ning |
| --- | --- | --- |

(d)

Lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst annab tervisetõendi välja või pikendab selle kehtivust või taastab selle kehtivuse üksnes siis, kui:

(1)

taotleja on esitanud neile oma täielikud terviseandmed ning lennundusmeditsiinikeskuse või lennundusarsti nõudmisel taotleja arsti või mis tahes meditsiinispetsialisti tehtud lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja analüüside tulemused ning

| (2) | lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst on lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja analüüside põhjal teinud asjaomase tervisetõendi jaoks nõutava lennundusmeditsiinilise kontrolli, et tuvastada, kas taotleja vastab kõigile käesolevas osas sätestatud asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst on lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja analüüside põhjal teinud asjaomase tervisetõendi jaoks nõutava lennundusmeditsiinilise kontrolli, et tuvastada, kas taotleja vastab kõigile käesolevas osas sätestatud asjakohastele nõuetele.

| (e) | Kui see on kliiniliselt näidustatud, võib lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst või edasisaatmise korral lube väljaandev asutus nõuda, et taotleja teeks enne tervisetõendi väljaandmist, selle kehtivuse pikendamist või taastamist läbi täiendava arstliku läbivaatuse ja täiendavad uuringud. |
| --- | --- |

(e)

Kui see on kliiniliselt näidustatud, võib lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst või edasisaatmise korral lube väljaandev asutus nõuda, et taotleja teeks enne tervisetõendi väljaandmist, selle kehtivuse pikendamist või taastamist läbi täiendava arstliku läbivaatuse ja täiendavad uuringud.

| (f) | Tervisetõendi või vajaduse korral selle duplikaadi võib välja anda lube väljaandev asutus, kui:






  (1) | taotlus on üle antud; |
| --- | --- | --- |

(f)

Tervisetõendi või vajaduse korral selle duplikaadi võib välja anda lube väljaandev asutus, kui:

(1)

taotlus on üle antud;

| (2) | asutuses on leitud, et tõendile märgitud teavet on vaja parandada; sellisel juhul ebakorrektne tervisetõend tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

(2)

asutuses on leitud, et tõendile märgitud teavet on vaja parandada; sellisel juhul ebakorrektne tervisetõend tunnistatakse kehtetuks.

ATCO.MED.A.045   Tervisetõendite kehtivus, pikendamine ja taastamine

(a)   Kehtivus

| (1) | 3. klassi tervisetõendid kehtivad 24 kuud. |
| --- | --- |

(1)

3. klassi tervisetõendid kehtivad 24 kuud.

| (2) | 3. klassi tervisetõendite kehtivusaega lühendatakse 12 kuuni nende loaomanike puhul, kes on saanud 40aastaseks. Enne loaomaniku 40aastaseks saamist väljaantud tervisetõend kaotab kehtivuse, kui loaomanik saab 41aastaseks. |
| --- | --- |

(2)

3. klassi tervisetõendite kehtivusaega lühendatakse 12 kuuni nende loaomanike puhul, kes on saanud 40aastaseks. Enne loaomaniku 40aastaseks saamist väljaantud tervisetõend kaotab kehtivuse, kui loaomanik saab 41aastaseks.

| (3) | Tervisetõendi, sealhulgas iga sellega seotud läbivaatuse või eriuuringu kehtivusaeg on:






  (i) | määratud kindlaks taotleja vanusega arstliku läbivaatuse kuupäeval; |
| --- | --- | --- |

(3)

Tervisetõendi, sealhulgas iga sellega seotud läbivaatuse või eriuuringu kehtivusaeg on:

(i)

määratud kindlaks taotleja vanusega arstliku läbivaatuse kuupäeval;

| (ii) | arvutatud alates arstliku läbivaatuse kuupäevast esmase väljaandmise ja selle kehtivuse taastamise korral ning alates eelmise tervisetõendi kehtivusaja lõppemisest kehtivuse pikendamise korral. |
| --- | --- |

(ii)

arvutatud alates arstliku läbivaatuse kuupäevast esmase väljaandmise ja selle kehtivuse taastamise korral ning alates eelmise tervisetõendi kehtivusaja lõppemisest kehtivuse pikendamise korral.

(b)   Kehtivuse pikendamine

Tervisetõendi kehtivuse pikendamiseks võib lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolli teha kuni 45 päeva enne tervisetõendi kehtivusaja lõppu.

(c)   Kehtivuse taastamine

| (1) | Kui tervisetõendi omanik ei vasta alapunkti b sättele, nõutakse kehtivuse taastamiseks uut lennundusmeditsiinilist läbivaatust ja tervisekontrolli. |
| --- | --- |

(1)

Kui tervisetõendi omanik ei vasta alapunkti b sättele, nõutakse kehtivuse taastamiseks uut lennundusmeditsiinilist läbivaatust ja tervisekontrolli.

| (2) | Kui tervisetõend aegus






  i) | vähem kui kaks aastat tagasi, pikendatakse lennundusmeditsiinilise läbivaatuse kehtivust tavalise korra kohaselt; |
| --- | --- | --- |

(2)

Kui tervisetõend aegus

i)

vähem kui kaks aastat tagasi, pikendatakse lennundusmeditsiinilise läbivaatuse kehtivust tavalise korra kohaselt;

| ii) | enam kui kaks aastat tagasi, viib lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst pärast taotleja lennundusmeditsiiniliste terviseandmete hindamist ellu üksnes kehtivuse taastamiseks vajaliku läbivaatuse; |
| --- | --- |

ii)

enam kui kaks aastat tagasi, viib lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst pärast taotleja lennundusmeditsiiniliste terviseandmete hindamist ellu üksnes kehtivuse taastamiseks vajaliku läbivaatuse;

| iii) | kui tervisetõend aegus enam kui viis aastat tagasi, kohaldatakse esmaseks väljaandmiseks vajaliku lennundusmeditsiinilise läbivaatuse nõudeid ja hindamine põhineb kehtivuse pikendamise nõuetel. |
| --- | --- |

iii)

kui tervisetõend aegus enam kui viis aastat tagasi, kohaldatakse esmaseks väljaandmiseks vajaliku lennundusmeditsiinilise läbivaatuse nõudeid ja hindamine põhineb kehtivuse pikendamise nõuetel.

ATCO.MED.A.046   Tervisetõendi kehtivuse peatamine või kehtetuks tunnistamine

| (a) | Tervisetõendi kehtetuks tunnistamise korral peab omanik selle viivitamata loa välja andnud asutusele tagastama. |
| --- | --- |

(a)

Tervisetõendi kehtetuks tunnistamise korral peab omanik selle viivitamata loa välja andnud asutusele tagastama.

| (b) | Tervisetõendi kehtivuse peatamise korral peab omanik selle tervisetõendi välja andnud asutusele tema nõudmisel tagastama. |
| --- | --- |

(b)

Tervisetõendi kehtivuse peatamise korral peab omanik selle tervisetõendi välja andnud asutusele tema nõudmisel tagastama.

ATCO.MED.A.050   Edasisaatmine

Kui 3. klassi tervisetõendi taotleja saadetakse punkti ATCO MED.B.001 kohaselt edasi lube väljaandvasse asutusse, edastab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst asjakohased arstlikud dokumendid lube väljaandvale asutusele.

B-ALAJAGU

LENNUJUHTIDE TERVISETÕENDITELE ESITATAVAD NÕUDED

1. JAOTIS

Üldnõuded

ATCO.MED.B.001   Tervisetõendite suhtes kohaldatavad piirangud

| (a) | 3. klassi tervisetõendite suhtes kohaldatavad piirangud






  (1) | Kui taotleja ei vasta täielikult 3. klassi tervisetõendi nõuetele, kuid tõenäoliselt ei kahjusta loast tulenevate õiguste ohutut kasutamist, siis lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst teeb järgmist:






  i) | annab taotleja sobivuse üle otsustamise edasi lube väljaandvale asutusele, nagu on märgitud käesolevas alajaos või |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

3. klassi tervisetõendite suhtes kohaldatavad piirangud

(1)

Kui taotleja ei vasta täielikult 3. klassi tervisetõendi nõuetele, kuid tõenäoliselt ei kahjusta loast tulenevate õiguste ohutut kasutamist, siis lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst teeb järgmist:

i)

annab taotleja sobivuse üle otsustamise edasi lube väljaandvale asutusele, nagu on märgitud käesolevas alajaos või

| ii) | kui käesolevas alajaos ei ole märgitud edasisaatmist lube väljaandvasse asutusse, siis hindab, kas taotleja, kes vastab ühele või mitmele tervisetõendis märgitud piirangu tingimusele/tingimustele, suudab täita oma tööülesandeid ohutult, ning annab vajaduse korral välja piiranguga/piirangutega tervisetõendi. |
| --- | --- |

ii)

kui käesolevas alajaos ei ole märgitud edasisaatmist lube väljaandvasse asutusse, siis hindab, kas taotleja, kes vastab ühele või mitmele tervisetõendis märgitud piirangu tingimusele/tingimustele, suudab täita oma tööülesandeid ohutult, ning annab vajaduse korral välja piiranguga/piirangutega tervisetõendi.

| (2) | Lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst võib sama piiranguga tervisetõendi kehtivust pikendada või selle kehtivuse taastada ilma taotlejat lube väljaandvasse asutusse edasi saatmata. |
| --- | --- |

(2)

Lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst võib sama piiranguga tervisetõendi kehtivust pikendada või selle kehtivuse taastada ilma taotlejat lube väljaandvasse asutusse edasi saatmata.

| (b) | Piirangu vajalikkuse hindamisel pööratakse erilist tähelepanu järgmistele asjaoludele:






  (1) | kas akrediteeritud meditsiinilises otsuses on märgitud, et kui taotleja ei vasta erijuhtudel mis tahes miinimum- või muule nõudele, siis taotletava loaga kaasnevate õiguste piires tegutsemine ei kahjusta tõenäoliselt loast tulenevate õiguste ohutut kasutamist; |
| --- | --- | --- |

(b)

Piirangu vajalikkuse hindamisel pööratakse erilist tähelepanu järgmistele asjaoludele:

(1)

kas akrediteeritud meditsiinilises otsuses on märgitud, et kui taotleja ei vasta erijuhtudel mis tahes miinimum- või muule nõudele, siis taotletava loaga kaasnevate õiguste piires tegutsemine ei kahjusta tõenäoliselt loast tulenevate õiguste ohutut kasutamist;

| (2) | millised on taotleja kogemused seoses sooritatava tegevusega. |
| --- | --- |

(2)

millised on taotleja kogemused seoses sooritatava tegevusega.

| (c) | Tegevuspiirangud






  (1) | Pädev asutus määrab koostöös aeronavigatsiooniteenuse osutajaga konkreetses käitamiskeskkonnas kehtivad tegevuspiirangud. |
| --- | --- | --- |

(c)

Tegevuspiirangud

(1)

Pädev asutus määrab koostöös aeronavigatsiooniteenuse osutajaga konkreetses käitamiskeskkonnas kehtivad tegevuspiirangud.

| (2) | Asjakohased tegevuspiirangud sisestab tervisetõendisse üksnes lube välja andev asutus. |
| --- | --- |

(2)

Asjakohased tegevuspiirangud sisestab tervisetõendisse üksnes lube välja andev asutus.

| (d) | Loast tulenevate õiguste ohutu kasutamise tagamiseks võib tervisetõendi omanikule seada ka mis tahes muid piiranguid. |
| --- | --- |

(d)

Loast tulenevate õiguste ohutu kasutamise tagamiseks võib tervisetõendi omanikule seada ka mis tahes muid piiranguid.

| (e) | Tervisetõendile märgitakse kõik selle omanikule seatud piirangud. |
| --- | --- |

(e)

Tervisetõendile märgitakse kõik selle omanikule seatud piirangud.

2. JAOTIS

3. klassi tervisetõendite tervisenõuded

ATCO.MED.B.005   Üldist

Taotlejatel ei tohi olla järgmisi tervisehäireid, millega kaasneb teatav talituslik häire, mis võib takistada taotleja ohutut tegutsemist asjaomase loaga seotud õiguste piires või mis võiks muuta ta ootamatult võimetuks tegutsema ohutult loaga kaasnevate õiguste piires.

| (1) | kaasasündinud või omandatud häire; |
| --- | --- |

(1)

kaasasündinud või omandatud häire;

| (2) | aktiivne, latentne, äge või krooniline haigus või puue; |
| --- | --- |

(2)

aktiivne, latentne, äge või krooniline haigus või puue;

| (3) | haav, vigastus või operatsioonitüsistus; |
| --- | --- |

(3)

haav, vigastus või operatsioonitüsistus;

| (4) | mis tahes manustatud terapeutilise, diagnostilise või profülaktilise retsepti- või käsimüügiravimi mõju või kõrvalmõju. |
| --- | --- |

(4)

mis tahes manustatud terapeutilise, diagnostilise või profülaktilise retsepti- või käsimüügiravimi mõju või kõrvalmõju.

ATCO.MED.B.010   Südame-veresoonkond

(a)   Läbivaatus

| (1) | Tehakse tavaline 12 lülitusega rahuoleku-EKG ja koostatakse tervisetõendi esmase väljaandmise otstarbelise läbivaatuse aruanne ning seejärel






  i) | alla 30aastastel iga nelja aasta järel; |
| --- | --- | --- |

(1)

Tehakse tavaline 12 lülitusega rahuoleku-EKG ja koostatakse tervisetõendi esmase väljaandmise otstarbelise läbivaatuse aruanne ning seejärel

i)

alla 30aastastel iga nelja aasta järel;

| ii) | kehtivuse iga pikendamise või taastamise läbivaatuse korral; |
| --- | --- |

ii)

kehtivuse iga pikendamise või taastamise läbivaatuse korral;

| iii) | kliinilistel näidustustel. |
| --- | --- |

iii)

kliinilistel näidustustel.

| (2) | Südame-veresoonkonna ulatuslik kontroll tehakse






  i) | kehtivuse esimese pikendamise või taastamise läbivaatuse korral 65aastaseks saamisel; |
| --- | --- | --- |

(2)

Südame-veresoonkonna ulatuslik kontroll tehakse

i)

kehtivuse esimese pikendamise või taastamise läbivaatuse korral 65aastaseks saamisel;

| ii) | seejärel iga nelja aasta tagant; |
| --- | --- |

ii)

seejärel iga nelja aasta tagant;

| iii) | kliinilistel näidustustel. |
| --- | --- |

iii)

kliinilistel näidustustel.

| (3) | Tervisetõendi esmase väljaandmise puhul nõutakse selle esmasele väljaandmisele eelneval läbivaatusel ja esimesel läbivaatusel pärast isiku 40aastaseks saamist seerumilipiidide, sealhulgas kolesterooli kontrolli. |
| --- | --- |

(3)

Tervisetõendi esmase väljaandmise puhul nõutakse selle esmasele väljaandmisele eelneval läbivaatusel ja esimesel läbivaatusel pärast isiku 40aastaseks saamist seerumilipiidide, sealhulgas kolesterooli kontrolli.

(b)   Südame-veresoonkond – üldosa

| (1) | Taotlejad loetakse sobimatuks, kui neil on mis tahes järgmine terviseseisund:






  i) | rinnaaordi aneurüsm või infrarenaalse kõhuaordi aneurüsm enne või pärast operatsiooni; |
| --- | --- | --- |

(1)

Taotlejad loetakse sobimatuks, kui neil on mis tahes järgmine terviseseisund:

i)

rinnaaordi aneurüsm või infrarenaalse kõhuaordi aneurüsm enne või pärast operatsiooni;

| ii) | mis tahes kliiniliselt oluline südameklapi rike; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes kliiniliselt oluline südameklapi rike;

| iii) | südame- või südame-kopsusiire. |
| --- | --- |

iii)

südame- või südame-kopsusiire.

| (2) | Taotlejad saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse, kui neil on esinenud või esineb diagnoosina mis tahes järgmine seisund:






  i) | perifeersete arterite haigus enne või pärast operatsiooni; |
| --- | --- | --- |

(2)

Taotlejad saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse, kui neil on esinenud või esineb diagnoosina mis tahes järgmine seisund:

i)

perifeersete arterite haigus enne või pärast operatsiooni;

| ii) | rinnaaordi aneurüsm või infrarenaalse kõhuaordi aneurüsm pärast operatsiooni; |
| --- | --- |

ii)

rinnaaordi aneurüsm või infrarenaalse kõhuaordi aneurüsm pärast operatsiooni;

| iii) | infrarenaalse kõhuaordi aneurüsm enne või pärast operatsiooni; |
| --- | --- |

iii)

infrarenaalse kõhuaordi aneurüsm enne või pärast operatsiooni;

| iv) | kliiniliselt ebaoluline südameklapirike; |
| --- | --- |

iv)

kliiniliselt ebaoluline südameklapirike;

| v) | südameklapioperatsiooni järgne seisund; |
| --- | --- |

v)

südameklapioperatsiooni järgne seisund;

| vi) | perikardi, müokardi või endokardi häire; |
| --- | --- |

vi)

perikardi, müokardi või endokardi häire;

| vii) | kirurgiliselt korrigeeritud või korrigeerimata kaasasündinud südamerike; |
| --- | --- |

vii)

kirurgiliselt korrigeeritud või korrigeerimata kaasasündinud südamerike;

| viii) | korduv vasovagaalne sünkoop; |
| --- | --- |

viii)

korduv vasovagaalne sünkoop;

| ix) | arteri- või veenitromboos; |
| --- | --- |

ix)

arteri- või veenitromboos;

| x) | kopsuemboolia; |
| --- | --- |

x)

kopsuemboolia;

| xi) | süsteemset antikoagulantravi vajav südame-veresoonkonna häire. |
| --- | --- |

xi)

süsteemset antikoagulantravi vajav südame-veresoonkonna häire.

(c)   Vererõhk

| (1) | Igal läbivaatusel tuleb mõõta vererõhku. |
| --- | --- |

(1)

Igal läbivaatusel tuleb mõõta vererõhku.

| (2) | Taotleja vererõhk peab olema normaalvahemikus. |
| --- | --- |

(2)

Taotleja vererõhk peab olema normaalvahemikus.

| (3) | Taotlejad loetakse sobimatuks, kui:






  i) | neil on sümptomaatiline hüpotensioon või |
| --- | --- | --- |

(3)

Taotlejad loetakse sobimatuks, kui:

i)

neil on sümptomaatiline hüpotensioon või

| ii) | läbivaatusel on korduval vererõhu mõõtmisel nende süstoolne vererõhk üle 160 mm Hg ja/või diastoolne vererõhk üle 95 mm Hg, raviga või ilma, |
| --- | --- |

ii)

läbivaatusel on korduval vererõhu mõõtmisel nende süstoolne vererõhk üle 160 mm Hg ja/või diastoolne vererõhk üle 95 mm Hg, raviga või ilma,

| (4) | Vererõhu reguleerimise ravimite kasutamise alustamisel on nõutav ajutise võimetuse hindamise periood, mil kontrollitakse oluliste kõrvaltoimete puudumist. |
| --- | --- |

(4)

Vererõhu reguleerimise ravimite kasutamise alustamisel on nõutav ajutise võimetuse hindamise periood, mil kontrollitakse oluliste kõrvaltoimete puudumist.

(d)   Koronaararterite haigus

| (1) | Taotlejad loetakse sobimatuks, kui neil on mis tahes järgmine terviseseisund:






  i) | sümptomaatiline koronaararterite haigus; |
| --- | --- | --- |

(1)

Taotlejad loetakse sobimatuks, kui neil on mis tahes järgmine terviseseisund:

i)

sümptomaatiline koronaararterite haigus;

| ii) | ravimravile alluva koronaararterite haiguse sümptomid. |
| --- | --- |

ii)

ravimravile alluva koronaararterite haiguse sümptomid.

| (2) | Taotlejad, kellel on mõni järgmistest seisunditest, saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb enne nende sobivuse hindamist läbida müokardi isheemia välistamiseks kardioloogiline kontroll:






  i) | kahtlustatav müokardi isheemia; |
| --- | --- | --- |

(2)

Taotlejad, kellel on mõni järgmistest seisunditest, saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb enne nende sobivuse hindamist läbida müokardi isheemia välistamiseks kardioloogiline kontroll:

i)

kahtlustatav müokardi isheemia;

| ii) | asümptomaatiline väheohtlik antianginaalset ravi mittenõudev koronaararterite haigus. |
| --- | --- |

ii)

asümptomaatiline väheohtlik antianginaalset ravi mittenõudev koronaararterite haigus.

| (3) | Enne terviseseisundi hindamist saadetakse taotlejad lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida kardioloogiline kontroll, kui neil on esinenud või esineb diagnoosina mis tahes järgmine seisund:






  i) | müokardi isheemia; |
| --- | --- | --- |

(3)

Enne terviseseisundi hindamist saadetakse taotlejad lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida kardioloogiline kontroll, kui neil on esinenud või esineb diagnoosina mis tahes järgmine seisund:

i)

müokardi isheemia;

| ii) | müokardiinfarkt; |
| --- | --- |

ii)

müokardiinfarkt;

| iii) | revaskularisatsioon koronaararterite haiguse korral. |
| --- | --- |

iii)

revaskularisatsioon koronaararterite haiguse korral.

(e)   Rütmi- ja juhtehäired

| (1) | 3. klassi tervisetõendi taotlejad, kellel on kliiniliselt oluline vahelduv või pidev südame juhte- või rütmihäire, saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida rahuldava tulemuse andnud kardioloogiline kontroll. Sellised häired hõlmavad järgmist:






  i) | supraventrikulaarne rütmihäire, sealhulgas vahelduv või pidev sinuatriaalne blokaad, kodade virvendus ja/või laperdus ning asümptomaatilised siinuspausid; |
| --- | --- | --- |

(1)

3. klassi tervisetõendi taotlejad, kellel on kliiniliselt oluline vahelduv või pidev südame juhte- või rütmihäire, saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida rahuldava tulemuse andnud kardioloogiline kontroll. Sellised häired hõlmavad järgmist:

i)

supraventrikulaarne rütmihäire, sealhulgas vahelduv või pidev sinuatriaalne blokaad, kodade virvendus ja/või laperdus ning asümptomaatilised siinuspausid;

| ii) | täielik Hisi kimbu vasaku sääre blokaad; |
| --- | --- |

ii)

täielik Hisi kimbu vasaku sääre blokaad;

| iii) | Mobitzi II tüüpi atrioventrikulaarne blokaad; |
| --- | --- |

iii)

Mobitzi II tüüpi atrioventrikulaarne blokaad;

| iv) | laia ja/või kitsa QRS-kompleksiga tahhükardia; |
| --- | --- |

iv)

laia ja/või kitsa QRS-kompleksiga tahhükardia;

| v) | ventrikulaarne preeksitatsioon; |
| --- | --- |

v)

ventrikulaarne preeksitatsioon;

| vi) | QT-intervalli asümptomaatiline pikenemine; |
| --- | --- |

vi)

QT-intervalli asümptomaatiline pikenemine;

| vii) | Brugada sündroomi nähud EKG-uuringul. |
| --- | --- |

vii)

Brugada sündroomi nähud EKG-uuringul.

| (2) | Taotlejad, kellel on mis tahes punktides i–vii loetletud terviseseisund, võib lugeda sobivaks, kui neil puudub mis tahes muu häire ning nad on läbinud kardioloogilise kontrolli ja saanud rahuldava tulemuse:






  i) | mittetäielik Hisi kimbu vasaku sääre blokaad; |
| --- | --- | --- |

(2)

Taotlejad, kellel on mis tahes punktides i–vii loetletud terviseseisund, võib lugeda sobivaks, kui neil puudub mis tahes muu häire ning nad on läbinud kardioloogilise kontrolli ja saanud rahuldava tulemuse:

i)

mittetäielik Hisi kimbu vasaku sääre blokaad;

| ii) | täielik Hisi kimbu parema sääre blokaad; |
| --- | --- |

ii)

täielik Hisi kimbu parema sääre blokaad;

| iii) | stabiilne vasaku telje deviatsioon; |
| --- | --- |

iii)

stabiilne vasaku telje deviatsioon;

| iv) | asümptomaatiline siinusbradükardia; |
| --- | --- |

iv)

asümptomaatiline siinusbradükardia;

| v) | asümptomaatiline siinustahhükardia; |
| --- | --- |

v)

asümptomaatiline siinustahhükardia;

| vi) | asümptomaatilised isoleeritud ühetaolised supraventrikulaarsed või ventrikulaarsed ektoopilised kompleksid; |
| --- | --- |

vi)

asümptomaatilised isoleeritud ühetaolised supraventrikulaarsed või ventrikulaarsed ektoopilised kompleksid;

| vii) | I astme atrioventrikulaarblokaad; |
| --- | --- |

vii)

I astme atrioventrikulaarblokaad;

| viii) | Mobitzi I tüüpi atrioventikulaarne blokaad. |
| --- | --- |

viii)

Mobitzi I tüüpi atrioventikulaarne blokaad.

| (3) | Taotlejad saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida rahuldava tulemusega kardioloogiline kontroll, kui neil on esinenud mis tahes järgmine seisund:






  i) | ablatsioonravi; |
| --- | --- | --- |

(3)

Taotlejad saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida rahuldava tulemusega kardioloogiline kontroll, kui neil on esinenud mis tahes järgmine seisund:

i)

ablatsioonravi;

| ii) | südamerütmuri paigaldamine. |
| --- | --- |

ii)

südamerütmuri paigaldamine.

| (4) | Taotlejad loetakse sobimatuks, kui neil on mis tahes järgmine terviseseisund:






  i) | sümptomaatiline sinuatriaalne haigus; |
| --- | --- | --- |

(4)

Taotlejad loetakse sobimatuks, kui neil on mis tahes järgmine terviseseisund:

i)

sümptomaatiline sinuatriaalne haigus;

| ii) | täielik atrioventrikulaarne blokaad; |
| --- | --- |

ii)

täielik atrioventrikulaarne blokaad;

| iii) | QT-intervalli sümptomaatiline pikenemine; |
| --- | --- |

iii)

QT-intervalli sümptomaatiline pikenemine;

| iv) | automaatne siirdatav defibrillaator; |
| --- | --- |

iv)

automaatne siirdatav defibrillaator;

| v) | ventrikulaarse tahhükardia korral kasutatav südamerütmur. |
| --- | --- |

v)

ventrikulaarse tahhükardia korral kasutatav südamerütmur.

ATCO.MED.B.015   Hingamiselundid

| (a) | Taotlejad, kellel on kliiniliselt oluline kopsutalitluse häire, saadetakse lennundusmeditsiinilise kontrolli tegemiseks edasi lube väljaandvasse asutusse. Nende sobivuse üle saab otsustada, kui kopsutalitlus on taastunud ja rahuldav. |
| --- | --- |

(a)

Taotlejad, kellel on kliiniliselt oluline kopsutalitluse häire, saadetakse lennundusmeditsiinilise kontrolli tegemiseks edasi lube väljaandvasse asutusse. Nende sobivuse üle saab otsustada, kui kopsutalitlus on taastunud ja rahuldav.

| (b) | Läbivaatus
  Taotlejate kopsutalitlust tuleb uurida esmasel läbivaatusel ja kliinilistel näidustustel. |
| --- | --- |

(b)

Läbivaatus

Taotlejate kopsutalitlust tuleb uurida esmasel läbivaatusel ja kliinilistel näidustustel.

| (c) | Taotlejatel, kellel on esinenud või esineb diagnoosina ravimravi vajav astma, tuleb läbida hingamiselundkonna kontroll ja saada rahuldav tulemus. Sobivuse üle saab otsustada, kui taotleja on asümptomaatiline ja ravi ei mõjuta ohutust. |
| --- | --- |

(c)

Taotlejatel, kellel on esinenud või esineb diagnoosina ravimravi vajav astma, tuleb läbida hingamiselundkonna kontroll ja saada rahuldav tulemus. Sobivuse üle saab otsustada, kui taotleja on asümptomaatiline ja ravi ei mõjuta ohutust.

| (d) | Taotlejad, kellel on esinenud või esineb diagnoosina:






  (1) | hingamiselundite aktiivne põletik; |
| --- | --- | --- |

(d)

Taotlejad, kellel on esinenud või esineb diagnoosina:

(1)

hingamiselundite aktiivne põletik;

| (2) | aktiivne sarkoidoos; |
| --- | --- |

(2)

aktiivne sarkoidoos;

| (3) | pneumotooraks; |
| --- | --- |

(3)

pneumotooraks;

| (4) | uneapnoe sündroom; |
| --- | --- |

(4)

uneapnoe sündroom;

| (5) | ulatuslik rindkereoperatsioon; |
| --- | --- |

(5)

ulatuslik rindkereoperatsioon;

| (6) | krooniline obstruktiivne kopsuhaigus; |
| --- | --- |

(6)

krooniline obstruktiivne kopsuhaigus;

| (7) | kopsusiire, |
| --- | --- |

(7)

kopsusiire,

saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad peavad enne sobivuse hindamist läbima hingamiselundkonna kontrolli ja saama rahuldava tulemuse.

ATCO.MED.B.020   Seedeelundid

| (a) | Taotlejad, kellel on seedetrakti või -elundite haiguse või seedetrakti- või elundite mis tahes osas tehtud kirurgilise sekkumise tüsistused, mis võivad põhjustada töövõimetust, eelkõige struktuurist või kompressioonist põhjustatud mis tahes obstruktsioon, loetakse sobimatuteks. |
| --- | --- |

(a)

Taotlejad, kellel on seedetrakti või -elundite haiguse või seedetrakti- või elundite mis tahes osas tehtud kirurgilise sekkumise tüsistused, mis võivad põhjustada töövõimetust, eelkõige struktuurist või kompressioonist põhjustatud mis tahes obstruktsioon, loetakse sobimatuteks.

| (b) | Taotlejatel ei tohi olla songa, mille tagajärjel võivad tekkida töövõimetust põhjustavad sümptomid. |
| --- | --- |

(b)

Taotlejatel ei tohi olla songa, mille tagajärjel võivad tekkida töövõimetust põhjustavad sümptomid.

| (c) | Taotlejad, kellel on seedetrakti häired, mille hulgas on punktides 1–5 loetletud terviseseisundid, võib lugeda sobivaks, kui pärast edukat ravi või täielikku operatsioonijärgset paranemist on nende gastroenteroloogilise läbivaatuse tulemus rahuldav:






  (1) | korduv ravimravi vajav düspepsia; |
| --- | --- | --- |

(c)

Taotlejad, kellel on seedetrakti häired, mille hulgas on punktides 1–5 loetletud terviseseisundid, võib lugeda sobivaks, kui pärast edukat ravi või täielikku operatsioonijärgset paranemist on nende gastroenteroloogilise läbivaatuse tulemus rahuldav:

(1)

korduv ravimravi vajav düspepsia;

| (2) | pankreatiit; |
| --- | --- |

(2)

pankreatiit;

| (3) | sümptomaatilised sapikivid; |
| --- | --- |

(3)

sümptomaatilised sapikivid;

| (4) | diagnoositud või varem esinenud krooniline soolepõletik; |
| --- | --- |

(4)

diagnoositud või varem esinenud krooniline soolepõletik;

| (5) | seedetrakti või -elundite operatsiooni, sealhulgas nendest mis tahes elundi täieliku või osalise eemaldamise või möödaviiguoperatsiooni järgne seisund, loetakse sobimatuks. |
| --- | --- |

(5)

seedetrakti või -elundite operatsiooni, sealhulgas nendest mis tahes elundi täieliku või osalise eemaldamise või möödaviiguoperatsiooni järgne seisund, loetakse sobimatuks.

ATCO.MED.B.025   Ainevahetussüsteem ja sisesekretsioonisüsteem

| (a) | Ainevahetus-, toitumis- või sisesekretsioonihäirega taotlejad võib lugeda sobivaks, kui nende terviseseisundi stabiilsus on tõendatud ja lennundusmeditsiinilise kontrolli tulemus on rahuldav. |
| --- | --- |

(a)

Ainevahetus-, toitumis- või sisesekretsioonihäirega taotlejad võib lugeda sobivaks, kui nende terviseseisundi stabiilsus on tõendatud ja lennundusmeditsiinilise kontrolli tulemus on rahuldav.

| (b) | Diabeet






  (1) | Taotlejad, kellel on insuliinsõltuv diabeet, loetakse sobimatuks. |
| --- | --- | --- |

(b)

Diabeet

(1)

Taotlejad, kellel on insuliinsõltuv diabeet, loetakse sobimatuks.

| (2) | Taotlejad, kellel on diabeet ja vereglükoosi sisalduse reguleerimiseks vaja muud ravimravi kui insuliinravi, saadetakse edasi piloodilube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada, kui saab tõendada, et vereglükoosi sisaldus allub ravile ja on stabiilne. |
| --- | --- |

(2)

Taotlejad, kellel on diabeet ja vereglükoosi sisalduse reguleerimiseks vaja muud ravimravi kui insuliinravi, saadetakse edasi piloodilube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada, kui saab tõendada, et vereglükoosi sisaldus allub ravile ja on stabiilne.

ATCO.MED.B.030   Hematoloogia

| (a) | Vereanalüüsi vajalikkuse üle otsustab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst pärast füüsilist läbivaatust, võttes arvesse terviseandmeid. |
| --- | --- |

(a)

Vereanalüüsi vajalikkuse üle otsustab lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst pärast füüsilist läbivaatust, võttes arvesse terviseandmeid.

| (b) | Taotlejad, kellel on hematoloogiline haigus, näiteks:






  (1) | koagulatsiooni-, hemorraagia- või tromboosihäire; |
| --- | --- | --- |

(b)

Taotlejad, kellel on hematoloogiline haigus, näiteks:

(1)

koagulatsiooni-, hemorraagia- või tromboosihäire;

| (2) | krooniline leukeemia; |
| --- | --- |

(2)

krooniline leukeemia;

| (3) | hemoglobiini vaegus või liigsus, sealhulgas aneemia, erütrotsütoos või hemoglobinopaatia (loetelu ei ole ammendav); |
| --- | --- |

(3)

hemoglobiini vaegus või liigsus, sealhulgas aneemia, erütrotsütoos või hemoglobinopaatia (loetelu ei ole ammendav);

| (4) | lümfisõlmede oluline suurenemine; |
| --- | --- |

(4)

lümfisõlmede oluline suurenemine;

| (5) | suurenenud põrn, |
| --- | --- |

(5)

suurenenud põrn,

saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada, kui lennundusmeditsiinilise hindamise tulemus on rahuldav.

| (c) | Taotlejad, kellel on äge leukeemia, loetakse sobimatuks. |
| --- | --- |

(c)

Taotlejad, kellel on äge leukeemia, loetakse sobimatuks.

ATCO.MED.B.035   Eritus- ja suguelundid

| (a) | Uriinianalüüs tehakse igal lennundusmeditsiinilisel läbivaatusel. Uriin ei tohi sisaldada ebanormaalseid elemente, millel võib olla patoloogiline tähendus. |
| --- | --- |

(a)

Uriinianalüüs tehakse igal lennundusmeditsiinilisel läbivaatusel. Uriin ei tohi sisaldada ebanormaalseid elemente, millel võib olla patoloogiline tähendus.

| (b) | Taotlejad, kellel on eritus- ja suguelundite haiguste või kirurgiliste protseduuride mis tahes tüsistused, mis võivad põhjustada töövõimetust, ja eelkõige struktuurist või kompressioonist põhjustatud mis tahes obstruktsioon, loetakse sobimatuteks. |
| --- | --- |

(b)

Taotlejad, kellel on eritus- ja suguelundite haiguste või kirurgiliste protseduuride mis tahes tüsistused, mis võivad põhjustada töövõimetust, ja eelkõige struktuurist või kompressioonist põhjustatud mis tahes obstruktsioon, loetakse sobimatuteks.

| (c) | Taotlejad, kellel on eritus- ja suguelundite häire, näiteks:






  (1) | neeruhaigus; |
| --- | --- | --- |

(c)

Taotlejad, kellel on eritus- ja suguelundite häire, näiteks:

(1)

neeruhaigus;

| (2) | kuseteede üks või mitu kivi, |
| --- | --- |

(2)

kuseteede üks või mitu kivi,

võib lugeda sobivaks, kui neerude ja uroloogilise hindamise tulemus on rahuldav.

| (d) | Taotlejad, kellele on tehtud:






  (1) | eritus- ja suguelundite ulatuslik operatsioon, sealhulgas vastavate organite täielik või osaline eemaldamine või möödaviiguoperatsioon või |
| --- | --- | --- |

(d)

Taotlejad, kellele on tehtud:

(1)

eritus- ja suguelundite ulatuslik operatsioon, sealhulgas vastavate organite täielik või osaline eemaldamine või möödaviiguoperatsioon või

| (2) | ulatuslik uroloogiline operatsioon; |
| --- | --- |

(2)

ulatuslik uroloogiline operatsioon;

saadetakse pärast täielikku paranemist ja enne sobivuse üle otsustamist lennundusmeditsiinilise kontrolli tegemiseks edasi lube väljaandvasse asutusse.

ATCO.MED.B.040   Nakkushaigused

| (a) | HIV-positiivsed taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad võib lugeda ekspertide tehtava hindamise rahuldava tulemuse korral sobivaks, kui lube väljaandval asutusel on piisavalt tõendeid selle kohta, et ravi ei sega loast tulenevate õiguste ohutut kasutamist. |
| --- | --- |

(a)

HIV-positiivsed taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad võib lugeda ekspertide tehtava hindamise rahuldava tulemuse korral sobivaks, kui lube väljaandval asutusel on piisavalt tõendeid selle kohta, et ravi ei sega loast tulenevate õiguste ohutut kasutamist.

| (b) | Taotlejad, kellel ilmnevad või on diagnoositud järgmised nakkushaigused:






  (1) | äge süüfilis; |
| --- | --- | --- |

(b)

Taotlejad, kellel ilmnevad või on diagnoositud järgmised nakkushaigused:

(1)

äge süüfilis;

| (2) | aktiivne tuberkuloos; |
| --- | --- |

(2)

aktiivne tuberkuloos;

| (3) | nakkuslik hepatiit; |
| --- | --- |

(3)

nakkuslik hepatiit;

| (4) | troopilised haigused, |
| --- | --- |

(4)

troopilised haigused,

saadetakse lennundusmeditsiinilise kontrolli tegemiseks edasi lube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada pärast täielikku paranemist ja eksperdi hinnangu laekumist, kui lube väljaandval asutusel on piisavalt tõendeid selle kohta, et ravi ei sega loast tulenevate õiguste ohutut kasutamist.

ATCO.MED.B.045   Rasedus ja günekoloogia

| (a) | Taotlejad, kellele on tehtud ulatuslik günekoloogiline operatsioon, loetakse sobimatuks kuni nende täieliku paranemiseni. |
| --- | --- |

(a)

Taotlejad, kellele on tehtud ulatuslik günekoloogiline operatsioon, loetakse sobimatuks kuni nende täieliku paranemiseni.

| (b) | Rasedus
  Kui lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst arvab, et loa omanik on raseduse korral sobiv oma õiguste piires tegutsema, lühendab ta tema tervisetõendi kehtivusaega kuni raseduse 34. nädala lõpuni. Raseduse järgselt läbib loaomanik pärast täielikku taastumist lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolli. |
| --- | --- |

(b)

Rasedus

Kui lennundusmeditsiinikeskus või lennundusarst arvab, et loa omanik on raseduse korral sobiv oma õiguste piires tegutsema, lühendab ta tema tervisetõendi kehtivusaega kuni raseduse 34. nädala lõpuni. Raseduse järgselt läbib loaomanik pärast täielikku taastumist lennundusmeditsiinilise läbivaatuse ja tervisekontrolli.

ATCO.MED.B.050   Luu-lihaskond

| (a) | Taotleja peab saama rahuldavalt kasutada luu-lihaskonna talitlust, et ta suudaks tegutseda ohutult asjaomase piloodiloaga kaasnevate õiguste piires. |
| --- | --- |

(a)

Taotleja peab saama rahuldavalt kasutada luu-lihaskonna talitlust, et ta suudaks tegutseda ohutult asjaomase piloodiloaga kaasnevate õiguste piires.

| (b) | Taotlejad, kellel on luu-lihaskonna või reumatoloogiline haigus, mis võib takistada tema ohutut tegutsemist asjaomase loaga seotud õiguste piires, saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada ekspertide tehtava hindamise rahuldava tulemuse korral. |
| --- | --- |

(b)

Taotlejad, kellel on luu-lihaskonna või reumatoloogiline haigus, mis võib takistada tema ohutut tegutsemist asjaomase loaga seotud õiguste piires, saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada ekspertide tehtava hindamise rahuldava tulemuse korral.

ATCO.MED.B.055   Psühhiaatria

| (a) | Taotlejad, kellel on alkoholi või psühhotroopsete ainete (sh meelelahutuslikult kasutatavate ainete) sõltuvusliku või mittesõltuvusliku muu tarvitamise või kuritarvitamise tõttu psüühika- või käitumishäire, loetakse sobimatuks, kuni tõendatakse nende paranemine või vabanemine ainete tarvitamisest ning kui pärast edukat ravi on psühhiaatrilise hindamise tulemus rahuldav. Taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. |
| --- | --- |

(a)

Taotlejad, kellel on alkoholi või psühhotroopsete ainete (sh meelelahutuslikult kasutatavate ainete) sõltuvusliku või mittesõltuvusliku muu tarvitamise või kuritarvitamise tõttu psüühika- või käitumishäire, loetakse sobimatuks, kuni tõendatakse nende paranemine või vabanemine ainete tarvitamisest ning kui pärast edukat ravi on psühhiaatrilise hindamise tulemus rahuldav. Taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse.

| (b) | Taotlejatel, kellel on teatav psühhiaatriline seisund, näiteks:






  (1) | meeleoluhäire; |
| --- | --- | --- |

(b)

Taotlejatel, kellel on teatav psühhiaatriline seisund, näiteks:

(1)

meeleoluhäire;

| (2) | neurootiline häire; |
| --- | --- |

(2)

neurootiline häire;

| (3) | isiksusehäire; |
| --- | --- |

(3)

isiksusehäire;

| (4) | psüühika- või käitumishäire, |
| --- | --- |

(4)

psüühika- või käitumishäire,

tuleb enne sobivuse hindamist läbida psühhiaatriline kontroll ja saada rahuldav tulemus. Taotlejad saadetakse terviseseisundi hindamiseks edasi lube väljaandvasse asutusse.

| (c) | Taotlejad, kellel on esinenud sihilik enesekahjustamisakt või korduv sarnane käitumine, loetakse sobimatuks. Taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad peavad enne nende sobivuse hindamist läbima psühhiaatrilise kontrolli ja saama rahuldava tulemuse. |
| --- | --- |

(c)

Taotlejad, kellel on esinenud sihilik enesekahjustamisakt või korduv sarnane käitumine, loetakse sobimatuks. Taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad peavad enne nende sobivuse hindamist läbima psühhiaatrilise kontrolli ja saama rahuldava tulemuse.

| (d) | Taotlejad, kellel on esinenud või esineb kliinilise diagnoosina skisofreenia, skisotüüpne või luululine häire, loetakse sobimatuks. |
| --- | --- |

(d)

Taotlejad, kellel on esinenud või esineb kliinilise diagnoosina skisofreenia, skisotüüpne või luululine häire, loetakse sobimatuks.

ATCO.MED.B.060   Psühholoogia

| (a) | Taotlejad, kellel on stressiga seotud sümptomid, mis võivad takistada nende ohutut tegutsemist asjaomase loaga seotud õiguste piires, saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada pärast seda, kui psühholoogilise ja/või psühhiaatrilise hindamise käigus tõendati, et taotleja on stressiga seotud sümptomitest paranenud. |
| --- | --- |

(a)

Taotlejad, kellel on stressiga seotud sümptomid, mis võivad takistada nende ohutut tegutsemist asjaomase loaga seotud õiguste piires, saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. Sobivuse üle saab otsustada pärast seda, kui psühholoogilise ja/või psühhiaatrilise hindamise käigus tõendati, et taotleja on stressiga seotud sümptomitest paranenud.

| (b) | Psühholoogilist hindamist võib nõuda ekspertide tehtava psühhiaatrilise või neuroloogilise läbivaatuse ühe osana või täiendava lisana. |
| --- | --- |

(b)

Psühholoogilist hindamist võib nõuda ekspertide tehtava psühhiaatrilise või neuroloogilise läbivaatuse ühe osana või täiendava lisana.

ATCO.MED.B.065   Neuroloogia

| (a) | Taotlejad, kellel on esinenud või esineb kliinilise diagnoosina järgmine seisund, loetakse sobimatuks:






  (1) | epilepsia (välja arvatud allpool punkti b alapunktides 1 ja 2 esitatud juhtumid); |
| --- | --- | --- |

(a)

Taotlejad, kellel on esinenud või esineb kliinilise diagnoosina järgmine seisund, loetakse sobimatuks:

(1)

epilepsia (välja arvatud allpool punkti b alapunktides 1 ja 2 esitatud juhtumid);

| (2) | teadmata põhjusega teadvushäire korduvad episoodid; |
| --- | --- |

(2)

teadmata põhjusega teadvushäire korduvad episoodid;

| (3) | haigused, millel on tserebraalse düsfunktsiooni suur kalduvus. |
| --- | --- |

(3)

haigused, millel on tserebraalse düsfunktsiooni suur kalduvus.

| (b) | Taotlejad saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida edasine kontroll, kui neil on esinenud või esineb diagnoosina mis tahes järgmine seisund:






  (1) | epilepsia, mis ei ole kordunud pärast viieaastaseks saamist; |
| --- | --- | --- |

(b)

Taotlejad saadetakse enne korrakohase terviseseisundi hinnangu andmist edasi lube väljaandvasse asutusse ja neil tuleb läbida edasine kontroll, kui neil on esinenud või esineb diagnoosina mis tahes järgmine seisund:

(1)

epilepsia, mis ei ole kordunud pärast viieaastaseks saamist;

| (2) | epilepsia, mis ei ole kordunud ega ravi vajanud üle kümne aasta; |
| --- | --- |

(2)

epilepsia, mis ei ole kordunud ega ravi vajanud üle kümne aasta;

| (3) | epilepsiataolised anomaaliad ja fokaalsed aeglased lained EEGs; |
| --- | --- |

(3)

epilepsiataolised anomaaliad ja fokaalsed aeglased lained EEGs;

| (4) | närvisüsteemi progresseeruv või mitteprogresseeruv haigus; |
| --- | --- |

(4)

närvisüsteemi progresseeruv või mitteprogresseeruv haigus;

| (5) | teadmata põhjusega teadvushäire üksikepisood; |
| --- | --- |

(5)

teadmata põhjusega teadvushäire üksikepisood;

| (6) | ajuvigastus; |
| --- | --- |

(6)

ajuvigastus;

| (7) | seljanärvi või perifeerse närvi kahjustus; |
| --- | --- |

(7)

seljanärvi või perifeerse närvi kahjustus;

| (8) | vaskulaarsete puuduste põhjustatud närvisüsteemi haigused, sealhulgas veritsus- ja isheemiajuhud. |
| --- | --- |

(8)

vaskulaarsete puuduste põhjustatud närvisüsteemi haigused, sealhulgas veritsus- ja isheemiajuhud.

ATCO.MED.B.070   Silmad ja nägemine

| (a) | Läbivaatus






  (1) | Põhjalik silmade kontroll on esmase läbivaatuse osa, mis viiakse läbi regulaarselt sõltuvalt silmade refraktsioonist ja funktsionaalsest toimimisest. |
| --- | --- | --- |

(a)

Läbivaatus

(1)

Põhjalik silmade kontroll on esmase läbivaatuse osa, mis viiakse läbi regulaarselt sõltuvalt silmade refraktsioonist ja funktsionaalsest toimimisest.

| (2) | Korraline silmade kontroll on osa kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikust läbivaatusest. |
| --- | --- |

(2)

Korraline silmade kontroll on osa kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikust läbivaatusest.

| (3) | Pärast 40aastaseks saamist läbivad taotlejad kehtivuse pikendamise esimesel läbivaatusel kliinilistel näidustustel ja suguvõsas vastava seisundi olemasolu arvesse võttes tonomeetria. |
| --- | --- |

(3)

Pärast 40aastaseks saamist läbivad taotlejad kehtivuse pikendamise esimesel läbivaatusel kliinilistel näidustustel ja suguvõsas vastava seisundi olemasolu arvesse võttes tonomeetria.

| (4) | Taotlejad esitavad lennundusmeditsiinikeskusele või lennundusarstile optika-läbivaatuse aruande juhtudel, mil






  i) | funktsionaalse toimimise puhul täheldatakse olulisi muutusi; |
| --- | --- | --- |

(4)

Taotlejad esitavad lennundusmeditsiinikeskusele või lennundusarstile optika-läbivaatuse aruande juhtudel, mil

i)

funktsionaalse toimimise puhul täheldatakse olulisi muutusi;

| ii) | kaugnägemine on võimalik vaid prillidega; |
| --- | --- |

ii)

kaugnägemine on võimalik vaid prillidega;

| (5) | suure refraktsioonihäirega taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. |
| --- | --- |

(5)

suure refraktsioonihäirega taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse.

| (b) | Korrigeeritud või korrigeerimata kaugnägemisteravus ei tohi olla ühes silmas alla 6/9 (0,7) ja binokulaarselt mitte alla 6/6 (1,0). |
| --- | --- |

(b)

Korrigeeritud või korrigeerimata kaugnägemisteravus ei tohi olla ühes silmas alla 6/9 (0,7) ja binokulaarselt mitte alla 6/6 (1,0).

| (c) | Esmase tervisetõendi taotlejad, kellel on monokulaarne nägemine või funktsionaalsetel põhjustel monokulaarne nägemine, loetakse sobimatuks. Pärast kehtivuse pikendamise või taastamise otstarbelist läbivaatust võib taotlejad lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad. Taotleja saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse. |
| --- | --- |

(c)

Esmase tervisetõendi taotlejad, kellel on monokulaarne nägemine või funktsionaalsetel põhjustel monokulaarne nägemine, loetakse sobimatuks. Pärast kehtivuse pikendamise või taastamise otstarbelist läbivaatust võib taotlejad lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad. Taotleja saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse.

| (d) | Esmase tervisetõendi taotlejad, kes näevad ühe silmaga normist halvemini, loetakse sobimatuks. Pärast kehtivuse pikendamise või taastamise otstarbelist läbivaatust saadetakse taotleja edasi lube väljaandvasse asutusse ja ta võib lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad. |
| --- | --- |

(d)

Esmase tervisetõendi taotlejad, kes näevad ühe silmaga normist halvemini, loetakse sobimatuks. Pärast kehtivuse pikendamise või taastamise otstarbelist läbivaatust saadetakse taotleja edasi lube väljaandvasse asutusse ja ta võib lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad.

| (e) | Taotleja peab suutma näha N5-kaarti (või sellega samaväärset kaarti) 30–50 cm kauguselt ja N14-kaarti (või sellega samaväärset kaarti) 60–100 cm kauguselt, vajaduse korral vastava nägemiskorrektsiooni abil. |
| --- | --- |

(e)

Taotleja peab suutma näha N5-kaarti (või sellega samaväärset kaarti) 30–50 cm kauguselt ja N14-kaarti (või sellega samaväärset kaarti) 60–100 cm kauguselt, vajaduse korral vastava nägemiskorrektsiooni abil.

| (f) | Taotlejatel peab olema normaalne vaateväli ja normaalne binokulaarne nägemine. |
| --- | --- |

(f)

Taotlejatel peab olema normaalne vaateväli ja normaalne binokulaarne nägemine.

| (g) | Taotlejad, kellel on olnud silmaoperatsioon, loetakse nägemisfunktsiooni täieliku taastumiseni ebasobivaks. Lube väljaandev asutus võib nad lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad. |
| --- | --- |

(g)

Taotlejad, kellel on olnud silmaoperatsioon, loetakse nägemisfunktsiooni täieliku taastumiseni ebasobivaks. Lube väljaandev asutus võib nad lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad.

| (h) | Keratokoonuse diagnoosiga taotlejad edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad võib lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad. |
| --- | --- |

(h)

Keratokoonuse diagnoosiga taotlejad edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad võib lugeda sobivaks, kui oftalmoloogilise kontrolli tulemused on rahuldavad.

| (i) | Taotlejad, kellel on diploopia, loetakse sobimatuks. |
| --- | --- |

(i)

Taotlejad, kellel on diploopia, loetakse sobimatuks.

| (j) | Prillid ja kontaktläätsed






  (1) | Kui rahuldav nägemine saavutatakse hinnatavate ülesannete täitmisel üksnes korrektsiooni abil, tuleb optimaalseks nägemiseks kanda prille või kontaktläätsi, mis peavad olema hästi talutavad ning lennujuhtimiseks sobivad. |
| --- | --- | --- |

(j)

Prillid ja kontaktläätsed

(1)

Kui rahuldav nägemine saavutatakse hinnatavate ülesannete täitmisel üksnes korrektsiooni abil, tuleb optimaalseks nägemiseks kanda prille või kontaktläätsi, mis peavad olema hästi talutavad ning lennujuhtimiseks sobivad.

| (2) | Kõikide kauguste suhtes nägemisnõuete täitmiseks ei tohi loast tulenevate õiguste kasutamisel korraga kasutada mitut prillipaari. |
| --- | --- |

(2)

Kõikide kauguste suhtes nägemisnõuete täitmiseks ei tohi loast tulenevate õiguste kasutamisel korraga kasutada mitut prillipaari.

| (3) | Loa/lubadega kaasnevate õiguste piires tegutsedes peab olema koheselt kasutusvalmis samasuguse korrektsiooniga prillide varupaar. |
| --- | --- |

(3)

Loa/lubadega kaasnevate õiguste piires tegutsedes peab olema koheselt kasutusvalmis samasuguse korrektsiooniga prillide varupaar.

| (4) | Kui loaga kaasnevate õiguste piires tegutsedes kantakse kontaktläätsi, peavad need olema kaugele vaatamiseks, monofokaalsed ja toonimata. Monovisiooni kontaktläätsi kasutada ei tohi. |
| --- | --- |

(4)

Kui loaga kaasnevate õiguste piires tegutsedes kantakse kontaktläätsi, peavad need olema kaugele vaatamiseks, monofokaalsed ja toonimata. Monovisiooni kontaktläätsi kasutada ei tohi.

| (5) | Taotlejad, kellel on suur refraktsioonihäire, peavad kasutama kontaktläätsi, millel on suure refraktsiooniteguriga läätsed. |
| --- | --- |

(5)

Taotlejad, kellel on suur refraktsioonihäire, peavad kasutama kontaktläätsi, millel on suure refraktsiooniteguriga läätsed.

ATCO.MED.B.075   Värvusnägemine

Taotlejad peavad olema normaalsed trikromaadid.

ATCO.MED.B.080   Kõrva-, nina- ja kurguhaigused

| (a) | Läbivaatus






  (1) | Korraline kõrva-, nina- ja kurgukontroll on osa igast esmasest, kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikust läbivaatusest. |
| --- | --- | --- |

(a)

Läbivaatus

(1)

Korraline kõrva-, nina- ja kurgukontroll on osa igast esmasest, kehtivuse pikendamiseks ja taastamiseks vajalikust läbivaatusest.

| (2) | Kuulmist kontrollitakse kõigil läbivaatustel. Taotleja peab mõlema kõrva läbivaatusel korrektselt mõistma kõnet, mis tuleb lennundusarstilt 2 meetri kauguselt tema seljatagant. |
| --- | --- |

(2)

Kuulmist kontrollitakse kõigil läbivaatustel. Taotleja peab mõlema kõrva läbivaatusel korrektselt mõistma kõnet, mis tuleb lennundusarstilt 2 meetri kauguselt tema seljatagant.

| (3) | Kuulmist mõõdetakse toonaudiomeetria abil esmasel läbivaatusel ning edaspidi tervisetõendi kehtivuse pikendamisele või taastamisele eelnevatel läbivaatustel kuni 40 aasta vanuseni iga nelja aasta järel ja seejärel iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

(3)

Kuulmist mõõdetakse toonaudiomeetria abil esmasel läbivaatusel ning edaspidi tervisetõendi kehtivuse pikendamisele või taastamisele eelnevatel läbivaatustel kuni 40 aasta vanuseni iga nelja aasta järel ja seejärel iga kahe aasta järel.

| (4) | Toonaudiomeetriga mõõdetuna:






  i) | ei tohi 3. klassi tervisetõendi taotleja kuulmislangus kummaski kõrvas sagedustel 500, 1 000 või 2 000 Hz olla üle 35 dB ning sagedusel 3 000 Hz üle 50 dB. |
| --- | --- | --- |

(4)

Toonaudiomeetriga mõõdetuna:

i)

ei tohi 3. klassi tervisetõendi taotleja kuulmislangus kummaski kõrvas sagedustel 500, 1 000 või 2 000 Hz olla üle 35 dB ning sagedusel 3 000 Hz üle 50 dB.

| ii) | Eespool mainitud kuulmist käsitlevaid kriteeriume mitte täitvad taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nende sobivuse üle saab otsustada ekspertide tehtava hindamise rahuldava tulemuse korral. Esmased taotlejad läbivad kõnediskriminatsiooni katse. 3. klassi tervisetõendi kehtivuse pikendamise või taastamise taotlejad läbivad töökeskkonnas toimuva funktsionaalse kuulmiskatse. |
| --- | --- |

ii)

Eespool mainitud kuulmist käsitlevaid kriteeriume mitte täitvad taotlejad saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nende sobivuse üle saab otsustada ekspertide tehtava hindamise rahuldava tulemuse korral. Esmased taotlejad läbivad kõnediskriminatsiooni katse. 3. klassi tervisetõendi kehtivuse pikendamise või taastamise taotlejad läbivad töökeskkonnas toimuva funktsionaalse kuulmiskatse.

| (5) | Kuuldeaparaadid






  i) | Esmane läbivaatus: kuulmist käsitlevate nõuete täitmiseks peetakse kuuldeaparaatide kasutamist ebasobivaks. |
| --- | --- | --- |

(5)

Kuuldeaparaadid

i)

Esmane läbivaatus: kuulmist käsitlevate nõuete täitmiseks peetakse kuuldeaparaatide kasutamist ebasobivaks.

| ii) | Kehtivuse pikendamise ja taastamise läbivaatused: sobivuse üle saab otsustada, kui kuuldeaparaadi/kuuldeaparaatide või asjakohase proteesi kasutamine parandab kuulmist nii, et töökeskkonnas toimuva täisfunktsionaalse kuulmiskatse kohaselt saavutatakse tavastandard. |
| --- | --- |

ii)

Kehtivuse pikendamise ja taastamise läbivaatused: sobivuse üle saab otsustada, kui kuuldeaparaadi/kuuldeaparaatide või asjakohase proteesi kasutamine parandab kuulmist nii, et töökeskkonnas toimuva täisfunktsionaalse kuulmiskatse kohaselt saavutatakse tavastandard.

| iii) | Kui kuulmise tavastandardi saavutamiseks vajatakse proteesi, peab loaga kaasnevate õiguste piires tegutsedes kättesaadav olema seadmete ja lisatarvikute (nt patareid) varukomplekt. |
| --- | --- |

iii)

Kui kuulmise tavastandardi saavutamiseks vajatakse proteesi, peab loaga kaasnevate õiguste piires tegutsedes kättesaadav olema seadmete ja lisatarvikute (nt patareid) varukomplekt.

| (b) | Taotlejad, kellel on:






  (1) | sise- või keskkõrva aktiivne patoloogiline krooniline haigus; |
| --- | --- | --- |

(b)

Taotlejad, kellel on:

(1)

sise- või keskkõrva aktiivne patoloogiline krooniline haigus;

| (2) | kuulmekile/kuulmekilede haigusseisundid või paranemata perforatsioon; |
| --- | --- |

(2)

kuulmekile/kuulmekilede haigusseisundid või paranemata perforatsioon;

| (3) | vestibulaarfunktsiooni häired; |
| --- | --- |

(3)

vestibulaarfunktsiooni häired;

| (4) | suuõõne või ülemiste hingamisteede oluline väärareng või oluline või krooniline põletik; |
| --- | --- |

(4)

suuõõne või ülemiste hingamisteede oluline väärareng või oluline või krooniline põletik;

| (5) | arusaadavust vähendav oluline hääle- või kõnehäire, |
| --- | --- |

(5)

arusaadavust vähendav oluline hääle- või kõnehäire,

saadetakse edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad läbivad täiendava kõrva-, nina- ja kurgukontrolli arstliku läbivaatuse ja hindamise, et teha kindlaks, et kõnealune seisund ei takista ohutut tegutsemist asjaomase loaga kaasnevate õiguste piires.

ATCO.MED.B.085   Nahahaigused

Taotlejatel ei tohi olla mitte ühtki diagnoositud nahahaigust, mis võib takistada ohutut tegutsemist loast tulenevate õiguste kasutamisel.

ATCO.MED.B.090   Onkoloogia

| (a) | Pärast esmase või teisese pahaloomulise kasvaja diagnoosimist saadetakse taotlejad edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad peavad enne nende sobivuse hindamist läbima onkoloogilise kontrolli ja saama rahuldava tulemuse. |
| --- | --- |

(a)

Pärast esmase või teisese pahaloomulise kasvaja diagnoosimist saadetakse taotlejad edasi lube väljaandvasse asutusse ja nad peavad enne nende sobivuse hindamist läbima onkoloogilise kontrolli ja saama rahuldava tulemuse.

| (b) | Taotlejad, kellel on esinenud või esineb kliinilise diagnoosina pahaloomuline ajukasvaja, loetakse sobimatuks. |
| --- | --- |

(b)

Taotlejad, kellel on esinenud või esineb kliinilise diagnoosina pahaloomuline ajukasvaja, loetakse sobimatuks.

C-ALAJAGU

LENNUNDUSARSTID (AMEd)

ATCO.MED.C.001   Õigused

| (a) | Lennundusarstil (AME) on õigus välja anda 3. klassi tervisetõendeid, pikendada nende kehtivust, taastada nende kehtivus ning korraldada asjaomaseid lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi ja kontrolle. |
| --- | --- |

(a)

Lennundusarstil (AME) on õigus välja anda 3. klassi tervisetõendeid, pikendada nende kehtivust, taastada nende kehtivus ning korraldada asjaomaseid lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi ja kontrolle.

| (b) | Tunnistuses määratakse kindlaks lennundusarsti õigused. |
| --- | --- |

(b)

Tunnistuses määratakse kindlaks lennundusarsti õigused.

| (c) | Lennundusarsti tunnistuse omanik ei tohi teha lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi ega kontrolle muudes liikmesriikides kui selles liikmesriigis, kus on välja antud tema vastav tunnistus, välja arvatud järgmistel juhtudel:






  (1) | vastuvõttev liikmesriik on andnud talle loa teha oma kutsetööd eriarstina; |
| --- | --- | --- |

(c)

Lennundusarsti tunnistuse omanik ei tohi teha lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi ega kontrolle muudes liikmesriikides kui selles liikmesriigis, kus on välja antud tema vastav tunnistus, välja arvatud järgmistel juhtudel:

(1)

vastuvõttev liikmesriik on andnud talle loa teha oma kutsetööd eriarstina;

| (2) | ta on teatanud vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele oma kavatsusest teha lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi ja kontrolle ning anda välja tervisetõendeid oma õiguste piires lennundusarstina ning |
| --- | --- |

(2)

ta on teatanud vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele oma kavatsusest teha lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi ja kontrolle ning anda välja tervisetõendeid oma õiguste piires lennundusarstina ning

| (3) | ta on saanud vastuvõtva liikmesriigi pädevalt asutuselt asjakohase ülevaate. |
| --- | --- |

(3)

ta on saanud vastuvõtva liikmesriigi pädevalt asutuselt asjakohase ülevaate.

ATCO.MED.C.005   Taotlus

| (a) | Taotlus lennundusarstitunnistuse saamiseks esitatakse pädeva asutuse kehtestatud korda järgides. |
| --- | --- |

(a)

Taotlus lennundusarstitunnistuse saamiseks esitatakse pädeva asutuse kehtestatud korda järgides.

| (b) | Lennundusarsti tunnistuse taotlejad esitavad pädevale asutusele järgmised andmed ja dokumendid:






  (1) | isikuandmed ja kutsetegevuse aadress; |
| --- | --- | --- |

(b)

Lennundusarsti tunnistuse taotlejad esitavad pädevale asutusele järgmised andmed ja dokumendid:

(1)

isikuandmed ja kutsetegevuse aadress;

| (2) | dokumendid, millega tõendatakse nende vastavust punktis ATCO.MED.C.010 kehtestatud nõuetele, sealhulgas tõend taotletavate õiguste kohase lennundusmeditsiini õppekursuse sooritamise kohta; |
| --- | --- |

(2)

dokumendid, millega tõendatakse nende vastavust punktis ATCO.MED.C.010 kehtestatud nõuetele, sealhulgas tõend taotletavate õiguste kohase lennundusmeditsiini õppekursuse sooritamise kohta;

| (3) | kirjalik kinnitus, et lennundusarst hakkab välja andma tervisetõendeid käesoleva osa nõuete alusel. |
| --- | --- |

(3)

kirjalik kinnitus, et lennundusarst hakkab välja andma tervisetõendeid käesoleva osa nõuete alusel.

| (c) | Kui lennundusarst teeb lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi mitmes kohas, esitab ta pädevale asutusele asjakohase teabe seoses kõikide tegevuskohtade ja -vahenditega. |
| --- | --- |

(c)

Kui lennundusarst teeb lennundusmeditsiinilisi läbivaatusi mitmes kohas, esitab ta pädevale asutusele asjakohase teabe seoses kõikide tegevuskohtade ja -vahenditega.

ATCO.MED.C.010   Lennundusarsti tunnistuse väljaandmise nõuded

3. klassi tervisetõendite kehtivuse pikendamise ja taastamise õigustega lennundusarsti tunnistuse taotlejad peavad:

| (a) | omama täielikku meditsiinikvalifikatsiooni ja -litsentsi ning arstiresidentuuri lõputunnistust; |
| --- | --- |

(a)

omama täielikku meditsiinikvalifikatsiooni ja -litsentsi ning arstiresidentuuri lõputunnistust;

| (b) | olema edukalt läbinud lennundusmeditsiini alg- ja edasijõudnute koolituskursused, sh lennujuhtide lennundusmeditsiinilise kontrolli ja lennujuhtimise erikeskkonna erimoodulid; |
| --- | --- |

(b)

olema edukalt läbinud lennundusmeditsiini alg- ja edasijõudnute koolituskursused, sh lennujuhtide lennundusmeditsiinilise kontrolli ja lennujuhtimise erikeskkonna erimoodulid;

| (c) | tõendama pädevale asutusele, et neil on:






  (1) | lennundusmeditsiinilisteks läbivaatusteks sobivad ruumid, menetlused, dokumentatsioon ja töökorras seadmed ning |
| --- | --- | --- |

(c)

tõendama pädevale asutusele, et neil on:

(1)

lennundusmeditsiinilisteks läbivaatusteks sobivad ruumid, menetlused, dokumentatsioon ja töökorras seadmed ning

| (2) | arstisaladuste tagamiseks vajalikud menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(2)

arstisaladuste tagamiseks vajalikud menetlused ja tingimused.

ATCO.MED.C.015   Lennundusmeditsiini õppekursused

| (a) | Lennundusmeditsiini õppekursused kiidab heaks selle liikmesriigi pädev asutus, kus on neid korraldava organisatsiooni peamine tegevuskoht. Kursuse korraldaja tõendab, et kursuse ainekava sisaldab vajaliku pädevuse omandamise eesmärke ning et koolitust tagavatel isikutel on asjakohased teadmised ja kogemused. |
| --- | --- |

(a)

Lennundusmeditsiini õppekursused kiidab heaks selle liikmesriigi pädev asutus, kus on neid korraldava organisatsiooni peamine tegevuskoht. Kursuse korraldaja tõendab, et kursuse ainekava sisaldab vajaliku pädevuse omandamise eesmärke ning et koolitust tagavatel isikutel on asjakohased teadmised ja kogemused.

| (b) | Kursused lõpevad kursuse sisust läbitud ainete kirjaliku eksamiga, välja arvatud täiendusõppe korral. |
| --- | --- |

(b)

Kursused lõpevad kursuse sisust läbitud ainete kirjaliku eksamiga, välja arvatud täiendusõppe korral.

| (c) | Kursuse korraldaja annab taotlejatele eksami positiivse soorituse korral lõputunnistuse. |
| --- | --- |

(c)

Kursuse korraldaja annab taotlejatele eksami positiivse soorituse korral lõputunnistuse.

ATCO.MED.C.020   Lennundusarsti tunnistust mõjutavad muudatused

| (a) | Lennundusarstid peavad teatama pädevale asutusele järgmistest muutustest, mis võivad nende tunnistust mõjutada:






  (1) | meditsiinivaldkonda reguleeriv asutus on algatanud lennundusarsti suhtes distsiplinaarmenetluse või -juurdluse; |
| --- | --- | --- |

(a)

Lennundusarstid peavad teatama pädevale asutusele järgmistest muutustest, mis võivad nende tunnistust mõjutada:

(1)

meditsiinivaldkonda reguleeriv asutus on algatanud lennundusarsti suhtes distsiplinaarmenetluse või -juurdluse;

| (2) | muutunud on tunnistuse väljaandmise ajal kehtinud tingimused, sealhulgas taotlusega esitatud avalduste sisu; |
| --- | --- |

(2)

muutunud on tunnistuse väljaandmise ajal kehtinud tingimused, sealhulgas taotlusega esitatud avalduste sisu;

| (3) | enam ei täideta lennundusarsti tunnistuse väljaandmisnõudeid; |
| --- | --- |

(3)

enam ei täideta lennundusarsti tunnistuse väljaandmisnõudeid;

| (4) | muutunud on lennundusarsti tegevuskoht/-kohad või postiaadress. |
| --- | --- |

(4)

muutunud on lennundusarsti tegevuskoht/-kohad või postiaadress.

| (b) | Kui pädevat asutust ei teavitata, siis lennundusarsti tunnistusega kaasnevate õiguste kehtivus peatatakse või õigused tunnistatakse kehtetuks vastavalt tunnistuse kehtivuse peatanud või selle kehtetuks tunnistanud pädeva asutuse otsusele. |
| --- | --- |

(b)

Kui pädevat asutust ei teavitata, siis lennundusarsti tunnistusega kaasnevate õiguste kehtivus peatatakse või õigused tunnistatakse kehtetuks vastavalt tunnistuse kehtivuse peatanud või selle kehtetuks tunnistanud pädeva asutuse otsusele.

ATCO.MED.C.025   Lennundusarsti tunnistuse kehtivus

Lennundusarsti tunnistus antakse välja kuni kolmeks aastaks. Tunnistuse kehtivust pikendatakse, kui selle omanik:

| (a) | täidab jätkuvalt arstina tegutsemise jaoks nõutavaid üldtingimusi ja on registreeritud praktiseeriva meditsiinitöötajana; |
| --- | --- |

(a)

täidab jätkuvalt arstina tegutsemise jaoks nõutavaid üldtingimusi ja on registreeritud praktiseeriva meditsiinitöötajana;

| (b) | on viimase kolme aasta jooksul läbinud lennundusmeditsiinialase täiendusõppe ja koolituse lennujuhtide töökeskkonnas; |
| --- | --- |

(b)

on viimase kolme aasta jooksul läbinud lennundusmeditsiinialase täiendusõppe ja koolituse lennujuhtide töökeskkonnas;

| (c) | on igal aastal teinud vähemalt kümme lennundusmeditsiinilist läbivaatust. Läbivaatuste arvu võib vähendada vaid pädev asutus asjakohastel põhjustel; |
| --- | --- |

(c)

on igal aastal teinud vähemalt kümme lennundusmeditsiinilist läbivaatust. Läbivaatuste arvu võib vähendada vaid pädev asutus asjakohastel põhjustel;

| (d) | vastab jätkuvalt tunnistuses kehtestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

(d)

vastab jätkuvalt tunnistuses kehtestatud tingimustele ning

| (e) | tegutseb oma õiguste piires kooskõlas käesoleva osaga. |
| --- | --- |

(e)

tegutseb oma õiguste piires kooskõlas käesoleva osaga.

---