# Úřední věstník L 41/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 41 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5817. února 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 41

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5817. února 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/242 ze dne 9. října 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro fungování poradních sborů v rámci společné rybářské politiky | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/243 ze dne 13. února 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků (
  1
  ) | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/244 ze dne 16. února 2015 o povolení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin (
  1
  ) | 8 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2015/245 ze dne 16. února 2015, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2016, které se týkají přístupu ke službám (
  1
  ) | 11 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/246 ze dne 16. února 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 21 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2015/247 ze dne 10. února 2015 o jmenování vedoucího policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015) | 24 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/248 ze dne 15. října 2014 o opatřeních SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), která Slovenská republika zavedla ve prospěch společností Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) a Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 7277)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/249 ze dne 10. února 2015, kterým se prodlužuje platnost rozhodnutí 2006/502/ES, kterým se po členských státech žádá, aby přijaly opatření zajišťující, aby se na trh uváděly pouze zapalovače, které jsou odolné dětem, a zakázaly uvádět na trh zapalovače neobvyklého typu (novelty)
  (oznámeno pod číslem C(2015) 603)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/250 ze dne 13. února 2015, kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES, pokud jde o status spolkových zemí Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko v Německu jako území prostých infekční bovinní rinotracheitidy
  (oznámeno pod číslem C(2015) 706)

   (
  1
  ) | 43 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/251 ze dne 13. února 2015, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2015) 710)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/252 ze dne 13. února 2015, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je do Unie povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků
  (oznámeno pod číslem C(2015) 714)

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/253 ze dne 16. února 2015, kterým se stanoví pravidla pro odběr vzorků a podávání zpráv podle směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech | 55 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/242 ze dne 9. října 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro fungování poradních sborů v rámci společné rybářské politiky

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/243 ze dne 13. února 2015, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků (
  1
  )

1

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/244 ze dne 16. února 2015 o povolení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin (
  1
  )

1

8

*

Nařízení Komise (EU) 2015/245 ze dne 16. února 2015, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2016, které se týkají přístupu ke službám (
  1
  )

1

11

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/246 ze dne 16. února 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

21

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2015/247 ze dne 10. února 2015 o jmenování vedoucího policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015)

24

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/248 ze dne 15. října 2014 o opatřeních SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), která Slovenská republika zavedla ve prospěch společností Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) a Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 7277)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 7277)

1

25

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/249 ze dne 10. února 2015, kterým se prodlužuje platnost rozhodnutí 2006/502/ES, kterým se po členských státech žádá, aby přijaly opatření zajišťující, aby se na trh uváděly pouze zapalovače, které jsou odolné dětem, a zakázaly uvádět na trh zapalovače neobvyklého typu (novelty)
  (oznámeno pod číslem C(2015) 603)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 603)

1

41

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/250 ze dne 13. února 2015, kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES, pokud jde o status spolkových zemí Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko v Německu jako území prostých infekční bovinní rinotracheitidy
  (oznámeno pod číslem C(2015) 706)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 706)

1

43

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/251 ze dne 13. února 2015, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech
  (oznámeno pod číslem C(2015) 710)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 710)

1

46

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/252 ze dne 13. února 2015, kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je do Unie povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků
  (oznámeno pod číslem C(2015) 714)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 714)

1

52

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/253 ze dne 16. února 2015, kterým se stanoví pravidla pro odběr vzorků a podávání zpráv podle směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/242

ze dne 9. října 2014,

kterým se stanoví prováděcí pravidla pro fungování poradních sborů v rámci společné rybářské politiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 45 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) č. 1380/2013, a zejména článek 43 uvedeného nařízení, stanoví zřízení poradních sborů, které mají podpořit vyvážené zastoupení všech zúčastněných stran v oblasti rybolovu a akvakultury a přispět k dosažení cílů společné rybářské politiky. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) č. 1380/2013, a zejména článek 43 uvedeného nařízení, stanoví zřízení poradních sborů, které mají podpořit vyvážené zastoupení všech zúčastněných stran v oblasti rybolovu a akvakultury a přispět k dosažení cílů společné rybářské politiky.

| (2) | Poradní sbory mohou předkládat Komisi a dotčeným členským státům doporučení a návrhy ohledně otázek týkajících se řízení rybolovu a sociálně ekonomických aspektů a aspektů souvisejících se zachováním rybolovu a akvakultury. Mohou informovat Komisi a členské státy o problémech týkajících se řízení, sociálně ekonomických aspektů a aspektů týkajících se zachování rybolovu a akvakultury v jejich zeměpisné oblasti nebo oblasti působnosti a v úzké spolupráci s vědci přispívat ke shromažďování, předávání a analýze údajů potřebných pro vypracování opatření pro zachování zdrojů. |
| --- | --- |

(2)

Poradní sbory mohou předkládat Komisi a dotčeným členským státům doporučení a návrhy ohledně otázek týkajících se řízení rybolovu a sociálně ekonomických aspektů a aspektů souvisejících se zachováním rybolovu a akvakultury. Mohou informovat Komisi a členské státy o problémech týkajících se řízení, sociálně ekonomických aspektů a aspektů týkajících se zachování rybolovu a akvakultury v jejich zeměpisné oblasti nebo oblasti působnosti a v úzké spolupráci s vědci přispívat ke shromažďování, předávání a analýze údajů potřebných pro vypracování opatření pro zachování zdrojů.

| (3) | Zatímco rozhodnutí Rady 2004/585/ES (2) zřizuje sedm regionálních poradních sborů, zahrnuje příloha III nařízení (EU) č. 1380/2013 rovněž čtyři nové poradní sbory zřízené uvedeným nařízením. |
| --- | --- |

(3)

Zatímco rozhodnutí Rady 2004/585/ES (2) zřizuje sedm regionálních poradních sborů, zahrnuje příloha III nařízení (EU) č. 1380/2013 rovněž čtyři nové poradní sbory zřízené uvedeným nařízením.

| (4) | Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1380/2013 zřizuje nové poradní sbory, je nezbytné definovat postup pro zahájení jejich fungování. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1380/2013 zřizuje nové poradní sbory, je nezbytné definovat postup pro zahájení jejich fungování.

| (5) | S ohledem na důležitou roli, kterou budou poradní sbory podle očekávání hrát v regionalizované společné rybářské politice, a v souladu se zásadami řádné správy stanovenými v čl. 3 písm. b) a f) nařízení (EU) č. 1380/2013 je rovněž nezbytné podle čl. 43 odst. 1 uvedeného nařízení zajistit, aby jejich struktura zaručovala vyvážené zastoupení všech legitimních zúčastněných stran v oblasti rybolovu, včetně loďstev pro drobný rybolov, a případně v oblasti akvakultury. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na důležitou roli, kterou budou poradní sbory podle očekávání hrát v regionalizované společné rybářské politice, a v souladu se zásadami řádné správy stanovenými v čl. 3 písm. b) a f) nařízení (EU) č. 1380/2013 je rovněž nezbytné podle čl. 43 odst. 1 uvedeného nařízení zajistit, aby jejich struktura zaručovala vyvážené zastoupení všech legitimních zúčastněných stran v oblasti rybolovu, včetně loďstev pro drobný rybolov, a případně v oblasti akvakultury.

| (6) | Drobný rybolov je významný z hlediska sociálního, ekonomického, kulturního i z hlediska životního prostředí pro řadu pobřežních komunit v celé Evropské unii. Je proto nezbytné zajistit jejich účinnou účast na práci poradních sborů, což zahrnuje i příspěvek na náklady a ztrátu příjmu, které mohou být s touto účastí spojeny. |
| --- | --- |

(6)

Drobný rybolov je významný z hlediska sociálního, ekonomického, kulturního i z hlediska životního prostředí pro řadu pobřežních komunit v celé Evropské unii. Je proto nezbytné zajistit jejich účinnou účast na práci poradních sborů, což zahrnuje i příspěvek na náklady a ztrátu příjmu, které mohou být s touto účastí spojeny.

| (7) | Aby bylo zajištěno účinné fungování a spolupráce se zúčastněnými stranami z třetích zemí, mohou poradní sbory případ od případu přizpůsobit své metody práce a hradit jejich náklady, |
| --- | --- |

(7)

Aby bylo zajištěno účinné fungování a spolupráce se zúčastněnými stranami z třetích zemí, mohou poradní sbory případ od případu přizpůsobit své metody práce a hradit jejich náklady,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro fungování poradních sborů uvedených v článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1. | „dotčeným členským státem“ se rozumí členský stát s přímým zájmem na řízení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 nařízení (EU) č. 1380/2013 v oblasti působnosti poradního sboru vymezeného v bodu 1 přílohy III nařízení (EU) č. 1380/2013. V případě poradního sboru pro akvakulturu a poradního sboru pro trhy se „dotčeným členským státem“ rozumí všechny členské státy Unie; |
| --- | --- |

1.

„dotčeným členským státem“ se rozumí členský stát s přímým zájmem na řízení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 nařízení (EU) č. 1380/2013 v oblasti působnosti poradního sboru vymezeného v bodu 1 přílohy III nařízení (EU) č. 1380/2013. V případě poradního sboru pro akvakulturu a poradního sboru pro trhy se „dotčeným členským státem“ rozumí všechny členské státy Unie;

| 2. | „odvětvovými organizacemi“ se rozumí organizace zastupující rybáře a v případě poradního sboru pro akvakulturu zastupující hospodářské subjekty v oblasti akvakultury a zástupce odvětví zpracování a uvádění na trh; |
| --- | --- |

2.

„odvětvovými organizacemi“ se rozumí organizace zastupující rybáře a v případě poradního sboru pro akvakulturu zastupující hospodářské subjekty v oblasti akvakultury a zástupce odvětví zpracování a uvádění na trh;

| 3. | „ostatními zájmovými skupinami“ se rozumí zástupci skupin dotčených společnou rybářskou politikou jiných než odvětvové organizace, zejména organizace zabývající se ochranou životního prostředí a spotřebitelské skupiny. |
| --- | --- |

3.

„ostatními zájmovými skupinami“ se rozumí zástupci skupin dotčených společnou rybářskou politikou jiných než odvětvové organizace, zejména organizace zabývající se ochranou životního prostředí a spotřebitelské skupiny.

Článek 3

Zahájení fungování nových poradních sborů

1.   Odvětvové organizace a ostatní zájmové skupiny se zájmem na jednom z poradních sborů uvedených v čl. 43 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 předloží Komisi společnou žádost týkající se zahájení fungování příslušného poradního sboru. Společná žádost musí být slučitelná s cíli a zásadami společné rybářské politiky stanovenými v nařízení (EU) č. 1380/2013, a zejména v čl. 43 odst. 1 a příloze III, a obsahuje:

| a) | prohlášení o cílech; |
| --- | --- |

a)

prohlášení o cílech;

| b) | provozní zásady; |
| --- | --- |

b)

provozní zásady;

| c) | jednací řád; |
| --- | --- |

c)

jednací řád;

| d) | seznam odvětvových organizací a ostatních zájmových skupin. |
| --- | --- |

d)

seznam odvětvových organizací a ostatních zájmových skupin.

2.   Poté, co Komise prověří, že společná žádost je slučitelná s pravidly stanovenými nařízením (EU) č. 1380/2013, a zejména jeho přílohou III, a s pravidly stanovenými tímto nařízením, předá ji do dvou měsíců od obdržení dotčeným členským státům. Komise může ke společné žádosti navrhnout změny, aby byly dodrženy veškeré požadavky podle tohoto článku.

3.   Dotčené členské státy určí, zda žádost podepíší reprezentativní odvětvové organizace a ostatní zájmové skupiny, a informují Komisi o své dohodě do jednoho měsíce od obdržení společné žádosti. Komise na základě připomínek těchto členských států může požádat o další změny nebo ujasnění.

4.   Komise v řadě C Úředního věstníku Evropské unie zveřejní sdělení o zahájení fungování každého nového poradního sboru. Tyto informace nezveřejní, dokud nebudou splněny všechny požadavky uvedené výše v odstavci 1. Poradní sbor začne fungovat v den uvedený ve sdělení, přičemž to nesmí být dříve než v den zveřejnění sdělení.

Článek 4

Struktura a organizace poradních sborů

1.   Struktura a organizace poradních sborů splňuje kromě ustanovení čl. 43 odst. 1, čl. 45 odst. 1 až 3 a přílohy III nařízení (EU) č. 1380/2013 požadavky odstavců 2 až 6 tohoto článku.

2.   Valná hromada poradního sboru:

| a) | přijímá jednací řád poradního sboru; |
| --- | --- |

a)

přijímá jednací řád poradního sboru;

| b) | se schází alespoň jednou za rok, aby schválila výroční zprávu, roční strategický plán a roční rozpočet poradního sboru. |
| --- | --- |

b)

se schází alespoň jednou za rok, aby schválila výroční zprávu, roční strategický plán a roční rozpočet poradního sboru.

3.   Valná hromada jmenuje výkonný výbor složený z nejvýše 25 členů. Po konzultaci s Komisí může valná hromada rozhodnout o jmenování výkonného výboru složeného z nejvýše 30 členů, aby se zajistilo řádné zastoupení loďstev pro drobný rybolov.

4.   Valná hromada zajistí spravedlivé členské poplatky, které umožní vyvážené a široké zastoupení všech zúčastněných stran s ohledem na jejich finanční možnosti.

5.   Výkonný výbor:

| a) | směruje a řídí úkoly poradního sboru v souladu s čl. 44 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

a)

směruje a řídí úkoly poradního sboru v souladu s čl. 44 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| b) | připravuje výroční zprávu, roční strategický plán a roční rozpočet; |
| --- | --- |

b)

připravuje výroční zprávu, roční strategický plán a roční rozpočet;

| c) | přijímá doporučení a návrhy podle čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

c)

přijímá doporučení a návrhy podle čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013.

6.   Valná hromada a výkonný výbor zajistí vyvážené a široké zastoupení všech zúčastněných stran, případně s důrazem na loďstva pro drobný rybolov. Počet zástupců loďstev pro drobný rybolov by měl odrážet podíl loďstev pro drobný rybolov v rámci odvětví rybolovu dotčených členských států.

Článek 5

Metody práce

Při rozhodování o metodách práce se každý poradní sbor snaží zajistit účinnost a plné zastoupení všech členů za použití moderních informačních technologií a tlumočnických a překladatelských služeb.

Článek 6

Finanční příspěvek poradních sborů

1.   Každý poradní sbor nabídne rybářům zastupujícím organizace loďstev pro drobný rybolov za jejich účinnou účast na práci sboru kromě náhrady cestovních nákladů a nákladů na ubytování dodatečnou kompenzaci. Tato kompenzace musí být pro každý případ řádně odůvodněná.

2.   Jsou-li zváni pozorovatelé z třetích zemí, jak je uvedeno v příloze III bodu 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1380/2013, mohou poradní sbory těmto pozorovatelům přispět na cestovní náklady a náklady na ubytování za stejných podmínek, které uplatňují na vlastní členy.

Článek 7

Podpora ze strany členských států

Členské státy mohou poskytnout příslušnou technickou, logistickou a finanční podporu, která usnadní fungování poradních sborů.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. října 2014.

Za Komisi

předseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2004/585/ES ze dne 19. července 2004, kterým se zřizují regionální poradní sbory v rámci společné rybářské politiky (Úř. věst. L 256, 3.8.2004, s. 17).

2

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/243

ze dne 13. února 2015,

kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 8 úvodní větu, čl. 8 odst. 1 první pododstavec, čl. 8 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 písm. c) uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2009/158/ES ze dne 30. listopadu 2009 o veterinárních podmínkách pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Společenství a jejich dovoz ze třetích zemí (2), a zejména na čl. 23 odst. 1, čl. 24 odst. 2 a čl. 25 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (3) stanoví požadavky na vydání veterinárního osvědčení pro dovoz drůbeže a drůbežích produktů (dále jen „komodity“) do Unie a tranzit přes její území, včetně skladování během tranzitu. Uvedené nařízení stanoví, že komodity se do Unie smí dovážet a přes její území přepravovat pouze ze třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek uvedených ve sloupcích 1 a 3 tabulky v části 1 přílohy I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (3) stanoví požadavky na vydání veterinárního osvědčení pro dovoz drůbeže a drůbežích produktů (dále jen „komodity“) do Unie a tranzit přes její území, včetně skladování během tranzitu. Uvedené nařízení stanoví, že komodity se do Unie smí dovážet a přes její území přepravovat pouze ze třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek uvedených ve sloupcích 1 a 3 tabulky v části 1 přílohy I uvedeného nařízení.

| (2) | Nařízení (ES) č. 798/2008 rovněž stanoví podmínky pro určení toho, zda se třetí země, území, oblast nebo jednotka považují za prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 798/2008 rovněž stanoví podmínky pro určení toho, zda se třetí země, území, oblast nebo jednotka považují za prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI).

| (3) | Spojené státy americké jsou uvedeny na seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 jako třetí země, ze které je povolen dovoz komodit do Unie a tranzit přes území Unie z celého jejího území. |
| --- | --- |

(3)

Spojené státy americké jsou uvedeny na seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 jako třetí země, ze které je povolen dovoz komodit do Unie a tranzit přes území Unie z celého jejího území.

| (4) | Dohoda mezi Unií a Spojenými státy americkými (4) stanoví urychlené vzájemné uznávání regionalizačních opatření v případě ohniska nákazy v Unii nebo ve Spojených státech amerických (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(4)

Dohoda mezi Unií a Spojenými státy americkými (4) stanoví urychlené vzájemné uznávání regionalizačních opatření v případě ohniska nákazy v Unii nebo ve Spojených státech amerických (dále jen „dohoda“).

| (5) | Dne 19. prosince 2014 Spojené státy americké potvrdily přítomnost vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI) podtypu H5N8 v jednom hospodářství s chovem drůbeže v okrese Douglas ve státě Oregon a dne 3. ledna 2015 HPAI podtypu H5N2 v jednom hospodářství s chovem drůbeže ve státě Washington. Celé území této třetí země proto již nemůže být považováno za prosté uvedené nákazy. Veterinární orgány Spojených států amerických okamžitě pozastavily vydávání veterinárních osvědčení na celém svém území pro zásilky drůbežích komodit určených k dovozu do Unie a jejich tranzitu přes Unii. Spojené státy americké také zavedly politiku depopulace s cílem tlumit HPAI a omezit její šíření. |
| --- | --- |

(5)

Dne 19. prosince 2014 Spojené státy americké potvrdily přítomnost vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI) podtypu H5N8 v jednom hospodářství s chovem drůbeže v okrese Douglas ve státě Oregon a dne 3. ledna 2015 HPAI podtypu H5N2 v jednom hospodářství s chovem drůbeže ve státě Washington. Celé území této třetí země proto již nemůže být považováno za prosté uvedené nákazy. Veterinární orgány Spojených států amerických okamžitě pozastavily vydávání veterinárních osvědčení na celém svém území pro zásilky drůbežích komodit určených k dovozu do Unie a jejich tranzitu přes Unii. Spojené státy americké také zavedly politiku depopulace s cílem tlumit HPAI a omezit její šíření.

| (6) | Spojené státy americké předložily informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních přijatých s cílem zabránit dalšímu šíření HPAI, která Komise nyní vyhodnotila. Na základě tohoto vyhodnocení, jakož i závazků stanovených v dohodě a záruk poskytnutých Spojenými státy americkými lze učinit závěr, že omezení dovozu komodit do Unie na oblasti zasažené HPAI ve státě Oregon a na celé území státu Washington, na něž veterinární orgány Spojených států amerických uvalily omezení kvůli současným ohniskům, by mělo býtdostatečné pro pokrytí rizik souvisejících s dovozem těchto komodit do Unie. Položka týkající se Spojených států amerických v seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být změněna tak, aby zohlednila regionalizaci této třetí země vzhledem k současným ohniskům HPAI. |
| --- | --- |

(6)

Spojené státy americké předložily informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních přijatých s cílem zabránit dalšímu šíření HPAI, která Komise nyní vyhodnotila. Na základě tohoto vyhodnocení, jakož i závazků stanovených v dohodě a záruk poskytnutých Spojenými státy americkými lze učinit závěr, že omezení dovozu komodit do Unie na oblasti zasažené HPAI ve státě Oregon a na celé území státu Washington, na něž veterinární orgány Spojených států amerických uvalily omezení kvůli současným ohniskům, by mělo býtdostatečné pro pokrytí rizik souvisejících s dovozem těchto komodit do Unie. Položka týkající se Spojených států amerických v seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být změněna tak, aby zohlednila regionalizaci této třetí země vzhledem k současným ohniskům HPAI.

| (7) | Příloha I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(7)

Příloha I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Část 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. února 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 ze dne 8. srpna 2008, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Společenství dovážet a přes jeho území přepravovat drůbež a drůbeží produkty, a požadavky na vydání veterinárního osvědčení (Úř. věst. L 226, 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o hygienických opatřeních na ochranu zdraví lidí a zdraví zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty schválená jménem Evropského společenství rozhodnutím Rady 1998/258/ES (Úř. věst. L 118, 21.4.1998, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

V části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se položka týkající se Spojených států amerických nahrazuje tímto:

| Kód ISO a název třetí země nebo území | Kód třetí země, území, oblasti nebo jednotky | Popis třetí země, území, oblasti nebo jednotky | Veterinární osvědčení | Zvláštní podmínky | Zvláštní podmínky | Status dozoru nad influenzou ptáků | Status očkování proti influenze ptáků | Status tlumení salmonel (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzor(y) | Doplňkové záruky | Datum ukončení (1) | Datum zahájení (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Spojené státy americké | US-0 | celá země | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| | US-1 | území Spojených států amerických kromě území US- 2 | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1“ |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | území Spojených států zahrnující okres Douglas ve státě Oregon a celé území státu Washington | WGM | VIII | P2 | 19.12.2014 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 |

Kód ISO a název třetí země nebo území

Kód třetí země, území, oblasti nebo jednotky

Popis třetí země, území, oblasti nebo jednotky

Veterinární osvědčení

Zvláštní podmínky

Zvláštní podmínky

Status dozoru nad influenzou ptáků

Status očkování proti influenze ptáků

Status tlumení salmonel (7)

Vzor(y)

Doplňkové záruky

Datum ukončení (1)

Datum zahájení (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„US – Spojené státy americké

US-0

celá země

SPF

EP, E

S4

US-1

území Spojených států amerických kromě území US- 2

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1“

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

území Spojených států zahrnující okres Douglas ve státě Oregon a celé území státu Washington

WGM

VIII

P2

19.12.2014

POU, RAT

N

P2

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/244

ze dne 16. února 2015

o povolení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Článek 10 uvedeného nařízení stanoví přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Článek 10 uvedeného nařízení stanoví přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2).

| (2) | Chinolinová žluť byla povolena bez časového omezení v souladu se směrnicí 70/524/EHS jako doplňková látka pro zvířata neurčená k produkci potravin a pro zvířata určená k produkci potravin, pokud jde o některá zpracovaná krmiva skupiny „barviva“. Tato látka byla v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 následně zapsána do Registru pro doplňkové látky stanoveného v článku 17 nařízení (ES) č. 1831/2003 jako stávající produkt. |
| --- | --- |

(2)

Chinolinová žluť byla povolena bez časového omezení v souladu se směrnicí 70/524/EHS jako doplňková látka pro zvířata neurčená k produkci potravin a pro zvířata určená k produkci potravin, pokud jde o některá zpracovaná krmiva skupiny „barviva“. Tato látka byla v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 následně zapsána do Registru pro doplňkové látky stanoveného v článku 17 nařízení (ES) č. 1831/2003 jako stávající produkt.

| (3) | V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o přehodnocení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin a v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení žadatel požádal, aby uvedená doplňková látka byla zařazena do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o přehodnocení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin a v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení žadatel požádal, aby uvedená doplňková látka byla zařazena do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 10. července 2013 dospěl k závěru, že za navržených podmínek použití v krmivu nemá chinolinová žluť nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví ani na životní prostředí. S ohledem na důkazy poskytnuté žadatelem došel úřad rovněž k závěru, že účinnost chinolinové žluti, pokud jde o dávku a druh krmiva a jeho zpracování, nelze posoudit. Úřad nicméně dále uvedl, že v případě této doplňkové látky, která je povolena i v potravinách, kde je její funkce stejná jako u krmiv, nemusí být další prokazování účinnosti nutné. Jelikož je maximální doporučený obsah této doplňkové látky navrhovaný úřadem podobný obsahu schválenému pro potraviny v různých druzích produktů, Komise se domnívá, že pro účinnost této látky existují dostatečné důkazy. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 10. července 2013 dospěl k závěru, že za navržených podmínek použití v krmivu nemá chinolinová žluť nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví ani na životní prostředí. S ohledem na důkazy poskytnuté žadatelem došel úřad rovněž k závěru, že účinnost chinolinové žluti, pokud jde o dávku a druh krmiva a jeho zpracování, nelze posoudit. Úřad nicméně dále uvedl, že v případě této doplňkové látky, která je povolena i v potravinách, kde je její funkce stejná jako u krmiv, nemusí být další prokazování účinnosti nutné. Jelikož je maximální doporučený obsah této doplňkové látky navrhovaný úřadem podobný obsahu schválenému pro potraviny v různých druzích produktů, Komise se domnívá, že pro účinnost této látky existují dostatečné důkazy. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení chinolinové žluti prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Používání uvedené látky by proto mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení chinolinové žluti prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Používání uvedené látky by proto mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z povolení. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z povolení.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Látka uvedená v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“ a funkční skupiny „barviva: látky, které dávají nebo navracejí krmivům barvu“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Látka uvedená v příloze a krmiva obsahující tuto látku, vyrobené a označené před 9. březnem 2017 v souladu s pravidly platnými před 9. březnem 2015, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech (Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg účinné látky/kg kompletního krmiva s obsahem vlhkosti 12 % |
| Kategorie: senzorické doplňkové látky. Funkční skupina: barviva. i) látky, které dávají nebo navracejí krmivům barvu |
| 2a104 | Chinolinová žluť | Složení doplňkové látky

  Chinolinová žluť
  Hlavní složkou chinolinové žluti je sodná sůl

  Charakteristika účinné látky

  Procentní podíly složek chinolinové žluti:






  — | 2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-disulfonates: ≥ 80 %; |

Identifikační číslo doplňkové látky

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

mg účinné látky/kg kompletního krmiva s obsahem vlhkosti 12 %

Kategorie: senzorické doplňkové látky. Funkční skupina: barviva. i) látky, které dávají nebo navracejí krmivům barvu

2a104

Chinolinová žluť

Složení doplňkové látky

Chinolinová žluť

Hlavní složkou chinolinové žluti je sodná sůl

Charakteristika účinné látky

Procentní podíly složek chinolinové žluti:

—

2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-disulfonates: ≥ 80 %;

| — | 2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-monosulfonates: ≤ 11 %; |
| --- | --- |

—

2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-monosulfonates: ≤ 11 %;

| — | 2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-trisulfonates: ≤ 7 %. |
| --- | --- |

—

2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-trisulfonates: ≤ 7 %.

Chemický vzorec: C18H9N Na2O8S2 (sodná sůl)

č. CAS: 8004-92-0 (hlavní složka)

Chinolinová žluť, v pevné formě, vyrobená chemickou syntézou.

Kritéria čistoty:

| | Barvivo ≥ 70 %, vypočteno jako sodná sůl |
| --- | --- |

Barvivo ≥ 70 %, vypočteno jako sodná sůl

| | Vápenaté a draselné soli ≤ 30 % |
| --- | --- |

Vápenaté a draselné soli ≤ 30 %

Analytické metody
   (1)

Pro stanovení obsahu celkového množství barviv v chinolinové žluti v doplňkové látce a krmivech: spektrofotometrie při 411 nm (Monografie FAO JECFA č. 1, svazek 4).

Zvířata neurčená k produkci potravin

—

—

25

| 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování a stability. |
| --- | --- |

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování a stability.

| 2. | Bezpečnost: během manipulace by se měly používat prostředky k ochraně dýchacích cest a nosit bezpečnostní brýle a ochranné rukavice. |
| --- | --- |

2.

Bezpečnost: během manipulace by se měly používat prostředky k ochraně dýchacích cest a nosit bezpečnostní brýle a ochranné rukavice.

9. března 2025

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře Evropské unie: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/245

ze dne 16. února 2015,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC), pokud jde o seznam cílových sekundárních proměnných pro rok 2016, které se týkají přístupu ke službám

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 písm. f) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1177/2003 stanovilo společný rámec pro systematickou tvorbu evropských statistik v oblasti příjmů a životních podmínek. Jeho účelem je zajistit dostupnost srovnatelných a aktuálních průřezových a panelových údajů o příjmech a o stupni a struktuře chudoby a sociálního vyloučení na vnitrostátní a na evropské úrovni. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1177/2003 stanovilo společný rámec pro systematickou tvorbu evropských statistik v oblasti příjmů a životních podmínek. Jeho účelem je zajistit dostupnost srovnatelných a aktuálních průřezových a panelových údajů o příjmech a o stupni a struktuře chudoby a sociálního vyloučení na vnitrostátní a na evropské úrovni.

| (2) | Podle čl. 15 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 1177/2003 mají být každoročně přijata prováděcí opatření pro určení cílových sekundárních oblastí a proměnných, které mají být daný rok zařazeny do průřezové složky EU-SILC. Je proto potřeba přijmout prováděcí opatření, která určí cílové sekundární proměnné a jejich identifikátory pro modul týkající se přístupu ke službám pro rok 2016. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 15 odst. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 1177/2003 mají být každoročně přijata prováděcí opatření pro určení cílových sekundárních oblastí a proměnných, které mají být daný rok zařazeny do průřezové složky EU-SILC. Je proto potřeba přijmout prováděcí opatření, která určí cílové sekundární proměnné a jejich identifikátory pro modul týkající se přístupu ke službám pro rok 2016.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Evropský statistický systém,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Cílovými sekundárními proměnnými a identifikátory pro modul týkající se přístupu ke službám pro rok 2016 zařazenými do průřezové složky EU-SILC jsou cílové sekundární proměnné a identifikátory uvedené v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

Pro účely tohoto nařízení se použijí následující jednotky, způsoby sběru údajů a referenční období:

1.   Jednotka

Cílové proměnné se týkají různých typů jednotek:

| | Proměnné týkající se finanční dostupnosti služeb péče o děti, chybějící nabídky služeb péče o děti a důvodů nevyužívání těchto služeb, finanční dostupnosti formálního vzdělávání, zdravotní péče, přítomnosti osob, které potřebují domácí péči, jakož i všechny proměnné týkající se využívání domácí péče se použijí na úrovni domácností a vztahují se na domácnost jako celek. |
| --- | --- |

Proměnné týkající se finanční dostupnosti služeb péče o děti, chybějící nabídky služeb péče o děti a důvodů nevyužívání těchto služeb, finanční dostupnosti formálního vzdělávání, zdravotní péče, přítomnosti osob, které potřebují domácí péči, jakož i všechny proměnné týkající se využívání domácí péče se použijí na úrovni domácností a vztahují se na domácnost jako celek.

| | Údaje o chybějící nabídce formálního vzdělávání, hlavním důvodu neúčasti ve formálním vzdělávání, celoživotním učení, poskytování domácí péče a počtu hodin poskytované domácí péče se poskytnou za každého stávajícího člena domácnosti, nebo, v příslušných případech, za všechny vybrané respondenty ve věku 16 a více let. |
| --- | --- |

Údaje o chybějící nabídce formálního vzdělávání, hlavním důvodu neúčasti ve formálním vzdělávání, celoživotním učení, poskytování domácí péče a počtu hodin poskytované domácí péče se poskytnou za každého stávajícího člena domácnosti, nebo, v příslušných případech, za všechny vybrané respondenty ve věku 16 a více let.

| | Údaje o placení za péči o děti, o podílu hrazených nákladů na péči o děti a o tom, kdo za ni platí/na ni přispívá, poskytne respondent za danou domácnost za každé dítě ve věku 0–12 let. |
| --- | --- |

Údaje o placení za péči o děti, o podílu hrazených nákladů na péči o děti a o tom, kdo za ni platí/na ni přispívá, poskytne respondent za danou domácnost za každé dítě ve věku 0–12 let.

| | Údaje o placení školného za formální vzdělávání, o podílu hrazených nákladů na formální vzdělávání a o tom, kdo za něj platí/na něj přispívá, poskytne respondent za danou domácnost za každého člena domácnosti. |
| --- | --- |

Údaje o placení školného za formální vzdělávání, o podílu hrazených nákladů na formální vzdělávání a o tom, kdo za něj platí/na něj přispívá, poskytne respondent za danou domácnost za každého člena domácnosti.

2.   Způsob sběru údajů

U proměnných, jež se použijí na úrovni domácností, nebo proměnných, které se týkají každého člena domácnosti (včetně proměnných, které se týkají dětí), ale informace se poskytují na úrovni domácnosti, je způsobem sběru údajů osobní rozhovor s respondentem za domácnost.

U proměnných, jež se použijí na úrovni jednotlivců, je způsobem sběru údajů osobní rozhovor se všemi stávajícími členy domácnosti ve věku 16 a více let nebo, v příslušných případech, s každým vybraným respondentem.

Věk je určen podle věku dosaženého na konci období sledování příjmů.

Vzhledem k typu shromažďovaných informací jsou přípustné pouze osobní rozhovory (výjimečně lze připustit informace získané přes prostředníka, a to v případě dočasně nepřítomných osob nebo osob neschopných podat informace).

3.   Referenční období

Cílové proměnné se vztahují ke dvěma typům referenčních období:

| | Posledních 12 měsíců: u proměnných týkajících se chybějící nabídky formálního vzdělávání a hlavního důvodu neúčasti ve formálním vzdělávání, celoživotního učení a využívání služeb zdravotní péče a placení za ně. |
| --- | --- |

Posledních 12 měsíců: u proměnných týkajících se chybějící nabídky formálního vzdělávání a hlavního důvodu neúčasti ve formálním vzdělávání, celoživotního učení a využívání služeb zdravotní péče a placení za ně.

| | Obvyklá situace: u všech ostatních proměnných |
| --- | --- |

Obvyklá situace: u všech ostatních proměnných

4.   Předávání údajů

Cílové sekundární proměnné je třeba zaslat Komisi (Eurostatu) v souboru údajů o domácnosti (soubor H), v souboru údajů o registru (soubor R) a v souboru údajů o osobě (soubor P) v návaznosti na cílové primární proměnné.

MODUL TÝKAJÍCÍ SE PŘÍSTUPU KE SLUŽBÁM PRO ROK 2016: SEZNAM CÍLOVÝCH PROMĚNNÝCH

| Identifikátor proměnné | Hodnoty | Cílová proměnná |
| --- | --- | --- |
| Péče o děti |
| RC010 | | Úhrada nákladů na služby formální péče o děti |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| RC010_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 4 | Žádná formální péče pro toto dítě |
| | – 5 | V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let |
| RC020 | | Podíl na nákladech na služby formální péče o děti |
| | 1 | Plná cena (veškeré náklady) |
| | 2 | Snížená cena (příspěvek od státu, zaměstnavatele, soukromé osoby atd.) |
| | 9 | Neví |
| RC020_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (RC010 = 2) |
| | – 4 | Žádná formální péče pro toto dítě |
| | – 5 | V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let |
| RC030 | | Kdo hradí/přispívá na náklady na služby formální péče o děti |
| | 1 | Stát nebo místní orgány |
| | 2 | Zaměstnavatel |
| | 3 | Jiné instituce (například církve, neziskové organizace) |
| | 4 | Soukromé osoby, které nejsou členy domácnosti |
| | 5 | Ostatní |
| | 9 | Neví |
| RC030_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (RC020 = 1) |
| | – 4 | Žádná formální péče pro toto dítě |
| | – 5 | V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let |
| HC040 | | Finanční dostupnost služeb péče o děti |
| | 1 | S velkými obtížemi |
| | 2 | S obtížemi |
| | 3 | S určitými obtížemi |
| | 4 | Poměrně snadno |
| | 5 | Snadno |
| | 6 | Velmi snadno |
| HC040_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 4 | Domácnost nemá žádné náklady na péči o děti |
| | – 5 | V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let |
| HC050 | | Chybějící nabídka služeb formální péče o děti |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| HC050_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 5 | V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let |
| HC060 | | Hlavní důvod nevyužívání služeb formální péče o děti (ve větší míře) |
| | 1 | Nemůže si to dovolit |
| | 2 | Nejsou volná místa |
| | 3 | Místa jsou, ale nejsou v dostupné vzdálenosti |
| | 4 | Místa jsou, ale provozní doba nevyhovuje |
| | 5 | Místa jsou, ale kvalita nabízených služeb není uspokojivá |
| | 6 | Jiné důvody |
| HC060_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC050 = 2) |
| | – 5 | V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let |
| Formální vzdělávání a odborná příprava |
| RC070 | | Placení školného |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| RC070_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 4 | Osoba se neúčastní formálního vzdělávání |
| RC080 | | Hrazená část školného |
| | 1 | Plná cena (veškeré náklady) |
| | 2 | Snížená cena (příspěvek od státu, zaměstnavatele, soukromé osoby atd.) |
| | 9 | Neví |
| RC080_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (RC070 = 2) |
| | – 4 | Osoba se neúčastní formálního vzdělávání |
| RC090 | | Kdo hradí/přispívá na náklady na školné |
| | 1 | Stát nebo místní orgány |
| | 2 | Zaměstnavatel |
| | 3 | Jiné instituce (například církve, neziskové organizace) |
| | 4 | Soukromé osoby, které nejsou členy domácnosti |
| | 5 | Ostatní |
| | 9 | Neví |
| RC090_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (RC080 = 1) |
| | – 4 | Osoba se neúčastní formálního vzdělávání |
| HC100 | | Finanční dostupnost formálního vzdělávání |
| | 1 | S velkými obtížemi |
| | 2 | S obtížemi |
| | 3 | S určitými obtížemi |
| | 4 | Poměrně snadno |
| | 5 | Snadno |
| | 6 | Velmi snadno |
| HC100_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 4 | Domácnost nemá žádné náklady na formální vzdělávání |
| | – 5 | Žádný člen domácnosti se neúčastní formálního vzdělávání |
| PC110 | | Chybějící nabídka formálního vzdělávání |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| PC110_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 3 | Nevybraný respondent |
| | – 4 | Osoba se v současné době účastní formálního vzdělávání |
| PC120 | | Hlavní důvod neúčasti ve formálním vzdělávání |
| | 1 | Nemůže si to dovolit |
| | 2 | Nepřijetí do příslušného kurzu nebo programu |
| | 3 | Časové důvody (rozvrh, rodinné povinnosti atd.) |
| | 4 | Není k dispozici žádný vhodný kurz nebo program |
| | 5 | Jiné důvody |
| PC120_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (PC110 = 2) |
| | – 3 | Nevybraný respondent |
| | – 4 | Osoba se v současné době účastní formálního vzdělávání |
| Celoživotní učení |
| PC130 | | Účast ve vzdělávání souvisejícím s koníčky |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| PC130_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 3 | Nevybraný respondent |
| PC140 | | Účast ve vzdělávání souvisejícím s profesionální činností |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| PC140_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 3 | Nevybraný respondent |
| PC150 | | Hlavní důvod neúčasti ve vzdělávání souvisejícím s profesionální činností |
| | 1 | Nemůže si to dovolit |
| | 2 | Nemá zájem |
| | 3 | Časové důvody (rozvrh, rodinné povinnosti atd.) |
| | 4 | Nejsou k dispozici žádné vhodné kurzy nebo programy |
| | 5 | Zaměstnavatel ho neposkytuje |
| | 6 | Jiné důvody |
| PC150_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (PC140 = 1) |
| | – 3 | Nevybraný respondent |
| Zdravotní péče |
| HC160 | | Využívání služeb zdravotní péče |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| HC160_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| HC170 | | Placení za služby zdravotní péče |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| HC170_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC160 = 2) |
| HC180 | | Finanční dostupnost služeb zdravotní péče |
| | 1 | S velkými obtížemi |
| | 2 | S obtížemi |
| | 3 | S určitými obtížemi |
| | 4 | Poměrně snadno |
| | 5 | Snadno |
| | 6 | Velmi snadno |
| HC180_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 4 | Domácnost neměla žádné náklady na služby zdravotní péče |
| Domácí péče |
| HC190 | | Přítomnost osob, které potřebují pomoc z důvodu dlouhodobého tělesného či duševního onemocnění, postižení nebo z důvodu stáří, v domácnosti |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| HC190_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| HC200 | | Využívání profesionální domácí péče |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| HC200_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC190 = 2) |
| HC210 | | Počet hodin využité profesionální domácí péče týdně |
| | 1 | Méně než 10 hodin týdně |
| | 2 | Alespoň 10, avšak méně než 20 hodin týdně |
| | 3 | 20 nebo více hodin týdně |
| HC210_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC200 = 2) |
| HC220 | | Placení za profesionální domácí péči |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| HC220_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC200 = 2) |
| HC230 | | Finanční dostupnost profesionálních služeb domácí péče |
| | 1 | S velkými obtížemi |
| | 2 | S obtížemi |
| | 3 | S určitými obtížemi |
| | 4 | Poměrně snadno |
| | 5 | Snadno |
| | 6 | Velmi snadno |
| HC230_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC220 = 2) |
| HC240 | | Chybějící nabídka profesionální domácí péče |
| | 1 | Ano |
| | 2 | Ne |
| HC240_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC190 = 2) |
| HC250 | | Hlavní důvod nevyužívání profesionálních služeb domácí péče (ve větší míře) |
| | 1 | Nemůže si to dovolit |
| | 2 | Osoba, která tyto služby potřebuje, to odmítá |
| | 3 | Tyto pečovatelské služby nejsou k dispozici |
| | 4 | Kvalita dostupných služeb není uspokojivá |
| | 5 | Jiné důvody |
| HC250_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (HC240 = 2) |
| PC260 | | Poskytování péče nebo pomoci |
| | 1 | Ano – pouze členům domácnosti |
| | 2 | Ano – pouze osobám, které nejsou členy domácnosti |
| | 3 | Ano – členům domácnosti a osobám, které nejsou členy domácnosti |
| | 4 | Ne |
| PC260_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 3 | Nevybraný respondent |
| PC270 | | Počet hodin poskytnuté péče nebo pomoci týdně |
| | 1 | Méně než 10 hodin týdně |
| | 2 | Alespoň 10, avšak méně než 20 hodin týdně |
| | 3 | 20 nebo více hodin týdně |
| PC270_F | 1 | Proměnná je vyplněna |
| | – 1 | Chybí |
| | – 2 | Nepoužije se (PC260 = 4) |
| | – 3 | Nevybraný respondent |

Identifikátor proměnné

Hodnoty

Cílová proměnná

Péče o děti

RC010

Úhrada nákladů na služby formální péče o děti

1

Ano

2

Ne

RC010_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Žádná formální péče pro toto dítě

– 5

V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let

RC020

Podíl na nákladech na služby formální péče o děti

1

Plná cena (veškeré náklady)

2

Snížená cena (příspěvek od státu, zaměstnavatele, soukromé osoby atd.)

9

Neví

RC020_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (RC010 = 2)

– 4

Žádná formální péče pro toto dítě

– 5

V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let

RC030

Kdo hradí/přispívá na náklady na služby formální péče o děti

1

Stát nebo místní orgány

2

Zaměstnavatel

3

Jiné instituce (například církve, neziskové organizace)

4

Soukromé osoby, které nejsou členy domácnosti

5

Ostatní

9

Neví

RC030_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (RC020 = 1)

– 4

Žádná formální péče pro toto dítě

– 5

V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let

HC040

Finanční dostupnost služeb péče o děti

1

S velkými obtížemi

2

S obtížemi

3

S určitými obtížemi

4

Poměrně snadno

5

Snadno

6

Velmi snadno

HC040_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Domácnost nemá žádné náklady na péči o děti

– 5

V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let

HC050

Chybějící nabídka služeb formální péče o děti

1

Ano

2

Ne

HC050_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 5

V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let

HC060

Hlavní důvod nevyužívání služeb formální péče o děti (ve větší míře)

1

Nemůže si to dovolit

2

Nejsou volná místa

3

Místa jsou, ale nejsou v dostupné vzdálenosti

4

Místa jsou, ale provozní doba nevyhovuje

5

Místa jsou, ale kvalita nabízených služeb není uspokojivá

6

Jiné důvody

HC060_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC050 = 2)

– 5

V domácnosti nejsou žádné děti ve věku 0–12 let

Formální vzdělávání a odborná příprava

RC070

Placení školného

1

Ano

2

Ne

RC070_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Osoba se neúčastní formálního vzdělávání

RC080

Hrazená část školného

1

Plná cena (veškeré náklady)

2

Snížená cena (příspěvek od státu, zaměstnavatele, soukromé osoby atd.)

9

Neví

RC080_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (RC070 = 2)

– 4

Osoba se neúčastní formálního vzdělávání

RC090

Kdo hradí/přispívá na náklady na školné

1

Stát nebo místní orgány

2

Zaměstnavatel

3

Jiné instituce (například církve, neziskové organizace)

4

Soukromé osoby, které nejsou členy domácnosti

5

Ostatní

9

Neví

RC090_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (RC080 = 1)

– 4

Osoba se neúčastní formálního vzdělávání

HC100

Finanční dostupnost formálního vzdělávání

1

S velkými obtížemi

2

S obtížemi

3

S určitými obtížemi

4

Poměrně snadno

5

Snadno

6

Velmi snadno

HC100_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Domácnost nemá žádné náklady na formální vzdělávání

– 5

Žádný člen domácnosti se neúčastní formálního vzdělávání

PC110

Chybějící nabídka formálního vzdělávání

1

Ano

2

Ne

PC110_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 3

Nevybraný respondent

– 4

Osoba se v současné době účastní formálního vzdělávání

PC120

Hlavní důvod neúčasti ve formálním vzdělávání

1

Nemůže si to dovolit

2

Nepřijetí do příslušného kurzu nebo programu

3

Časové důvody (rozvrh, rodinné povinnosti atd.)

4

Není k dispozici žádný vhodný kurz nebo program

5

Jiné důvody

PC120_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (PC110 = 2)

– 3

Nevybraný respondent

– 4

Osoba se v současné době účastní formálního vzdělávání

Celoživotní učení

PC130

Účast ve vzdělávání souvisejícím s koníčky

1

Ano

2

Ne

PC130_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 3

Nevybraný respondent

PC140

Účast ve vzdělávání souvisejícím s profesionální činností

1

Ano

2

Ne

PC140_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 3

Nevybraný respondent

PC150

Hlavní důvod neúčasti ve vzdělávání souvisejícím s profesionální činností

1

Nemůže si to dovolit

2

Nemá zájem

3

Časové důvody (rozvrh, rodinné povinnosti atd.)

4

Nejsou k dispozici žádné vhodné kurzy nebo programy

5

Zaměstnavatel ho neposkytuje

6

Jiné důvody

PC150_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (PC140 = 1)

– 3

Nevybraný respondent

Zdravotní péče

HC160

Využívání služeb zdravotní péče

1

Ano

2

Ne

HC160_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

HC170

Placení za služby zdravotní péče

1

Ano

2

Ne

HC170_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC160 = 2)

HC180

Finanční dostupnost služeb zdravotní péče

1

S velkými obtížemi

2

S obtížemi

3

S určitými obtížemi

4

Poměrně snadno

5

Snadno

6

Velmi snadno

HC180_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 4

Domácnost neměla žádné náklady na služby zdravotní péče

Domácí péče

HC190

Přítomnost osob, které potřebují pomoc z důvodu dlouhodobého tělesného či duševního onemocnění, postižení nebo z důvodu stáří, v domácnosti

1

Ano

2

Ne

HC190_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

HC200

Využívání profesionální domácí péče

1

Ano

2

Ne

HC200_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC190 = 2)

HC210

Počet hodin využité profesionální domácí péče týdně

1

Méně než 10 hodin týdně

2

Alespoň 10, avšak méně než 20 hodin týdně

3

20 nebo více hodin týdně

HC210_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC200 = 2)

HC220

Placení za profesionální domácí péči

1

Ano

2

Ne

HC220_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC200 = 2)

HC230

Finanční dostupnost profesionálních služeb domácí péče

1

S velkými obtížemi

2

S obtížemi

3

S určitými obtížemi

4

Poměrně snadno

5

Snadno

6

Velmi snadno

HC230_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC220 = 2)

HC240

Chybějící nabídka profesionální domácí péče

1

Ano

2

Ne

HC240_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC190 = 2)

HC250

Hlavní důvod nevyužívání profesionálních služeb domácí péče (ve větší míře)

1

Nemůže si to dovolit

2

Osoba, která tyto služby potřebuje, to odmítá

3

Tyto pečovatelské služby nejsou k dispozici

4

Kvalita dostupných služeb není uspokojivá

5

Jiné důvody

HC250_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (HC240 = 2)

PC260

Poskytování péče nebo pomoci

1

Ano – pouze členům domácnosti

2

Ano – pouze osobám, které nejsou členy domácnosti

3

Ano – členům domácnosti a osobám, které nejsou členy domácnosti

4

Ne

PC260_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 3

Nevybraný respondent

PC270

Počet hodin poskytnuté péče nebo pomoci týdně

1

Méně než 10 hodin týdně

2

Alespoň 10, avšak méně než 20 hodin týdně

3

20 nebo více hodin týdně

PC270_F

1

Proměnná je vyplněna

– 1

Chybí

– 2

Nepoužije se (PC260 = 4)

– 3

Nevybraný respondent

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/246

ze dne 16. února 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 116,3 |
| IL | 91,3 |
| MA | 80,6 |
| TR | 115,4 |
| ZZ | 100,9 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 192,8 |
| ZZ | 192,2 |
| 0709 91 00 | EG | 57,5 |
| ZZ | 57,5 |
| 0709 93 10 | MA | 209,2 |
| TR | 237,0 |
| ZZ | 223,1 |
| 0805 10 20 | EG | 46,6 |
| IL | 70,1 |
| MA | 45,5 |
| TN | 56,7 |
| TR | 67,4 |
| ZZ | 57,3 |
| 0805 20 10 | IL | 132,6 |
| MA | 109,8 |
| ZZ | 121,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 93,4 |
| IL | 144,6 |
| JM | 116,6 |
| MA | 119,3 |
| TR | 79,0 |
| ZZ | 110,6 |
| 0805 50 10 | TR | 61,5 |
| ZZ | 61,5 |
| 0808 10 80 | BR | 68,8 |
| CL | 94,6 |
| CN | 119,5 |
| MK | 22,6 |
| US | 191,8 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 30 90 | CL | 184,9 |
| ZA | 115,2 |
| ZZ | 150,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

EG

116,3

IL

91,3

MA

80,6

TR

115,4

ZZ

100,9

0707 00 05

EG

191,6

TR

192,8

ZZ

192,2

0709 91 00

EG

57,5

ZZ

57,5

0709 93 10

MA

209,2

TR

237,0

ZZ

223,1

0805 10 20

EG

46,6

IL

70,1

MA

45,5

TN

56,7

TR

67,4

ZZ

57,3

0805 20 10

IL

132,6

MA

109,8

ZZ

121,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

93,4

IL

144,6

JM

116,6

MA

119,3

TR

79,0

ZZ

110,6

0805 50 10

TR

61,5

ZZ

61,5

0808 10 80

BR

68,8

CL

94,6

CN

119,5

MK

22,6

US

191,8

ZZ

99,5

0808 30 90

CL

184,9

ZA

115,2

ZZ

150,1

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/24

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2015/247

ze dne 10. února 2015

o jmenování vedoucího policejní mise Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) (EUPOL AFGHANISTAN/1/2015)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 38 třetí pododstavec této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/279/SZBP ze dne 18. května 2010 o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 10 odst. 1 rozhodnutí 2010/279/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy za účelem politické kontroly a strategického řízení mise EUPOL AFGHANISTAN, včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 10 odst. 1 rozhodnutí 2010/279/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy za účelem politické kontroly a strategického řízení mise EUPOL AFGHANISTAN, včetně rozhodnutí o jmenování vedoucího mise.

| (2) | Dne 17. prosince 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/922/SZBP (2) o prodloužení trvání mise EUPOL AFGHANISTAN do 31. prosince 2016. |
| --- | --- |

(2)

Dne 17. prosince 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/922/SZBP (2) o prodloužení trvání mise EUPOL AFGHANISTAN do 31. prosince 2016.

| (3) | Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla jmenovat vedoucím mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 16. února 2015 do 31. prosince 2015 paní Piu STJERNVALLOVOU, |
| --- | --- |

(3)

Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku navrhla jmenovat vedoucím mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 16. února 2015 do 31. prosince 2015 paní Piu STJERNVALLOVOU,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Paní Pia STJERNVALLOVÁ je jmenována vedoucí mise EUPOL AFGHANISTAN na období od 16. února 2015 do 31. prosince 2015.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 10. února 2015.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předseda

W. STEVENS

---

(1)  Úř. věst. L 123, 19.5.2010, s. 4.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/922/SZBP ze dne 17. prosince 2014, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí 2010/279/SZBP o policejní misi Evropské unie v Afghánistánu (EUPOL AFGHANISTAN) (Úř. věst. L 363, 18.12.2014, s. 152).

2

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/248

ze dne 15. října 2014

o opatřeních SA.23008 (2013/C) (ex 2013/NN), která Slovenská republika zavedla ve prospěch společností Spoločná zdravotná poisťovňa, a. s. (SZP) a Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s. (VZP)

(oznámeno pod číslem C(2014) 7277)

(Pouze slovenské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Komise dne 2. dubna 2007 obdržela dopis, jímž soukromý poskytovatel zdravotního pojištění Dôvera zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „pojišťovna Dôvera“ nebo „stěžovatel“) podal stížnost na údajné opatření státní podpory, jež byla dne 26. ledna 2006 poskytnuta státnímu poskytovateli zdravotního pojištění, společnosti Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „SZP“), formou zvýšení základního kapitálu SZP o 450 mil. SKK (přibližně 15 mil. EUR). |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 2. dubna 2007 obdržela dopis, jímž soukromý poskytovatel zdravotního pojištění Dôvera zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „pojišťovna Dôvera“ nebo „stěžovatel“) podal stížnost na údajné opatření státní podpory, jež byla dne 26. ledna 2006 poskytnuta státnímu poskytovateli zdravotního pojištění, společnosti Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „SZP“), formou zvýšení základního kapitálu SZP o 450 mil. SKK (přibližně 15 mil. EUR).

| (2) | Komise zaslala dne 21. srpna 2009 Slovenské republice žádost o poskytnutí informací. Po prodloužení lhůty na odpověď poskytly slovenské orgány požadované informace dne 24. září 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komise zaslala dne 21. srpna 2009 Slovenské republice žádost o poskytnutí informací. Po prodloužení lhůty na odpověď poskytly slovenské orgány požadované informace dne 24. září 2009.

| (3) | Komise svým dopisem ze dne 26. února 2010 požádala Slovenskou republiku o poskytnutí dalších informací o této kapitálové injekci a požádala o vysvětlení slovenského systému vyrovnávání rizik („Risk equalisation scheme“, dále jen „RES“) – dalšího opatření, které by mohlo být označeno za státní podporu. Dopisem ze dne 25. března 2010 slovenské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 31. března 2010. Komise dne 16. června 2010 Slovenskou republiku upomenula o předložení informací a slovenské orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. července 2010. V souladu s žádostí Komise zaslanou dopisem ze dne 4. listopadu 2010 poskytla Slovenská republika dne 3. prosince 2010 verzi této odpovědi, která nemá důvěrný charakter. |
| --- | --- |

(3)

Komise svým dopisem ze dne 26. února 2010 požádala Slovenskou republiku o poskytnutí dalších informací o této kapitálové injekci a požádala o vysvětlení slovenského systému vyrovnávání rizik („Risk equalisation scheme“, dále jen „RES“) – dalšího opatření, které by mohlo být označeno za státní podporu. Dopisem ze dne 25. března 2010 slovenské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 31. března 2010. Komise dne 16. června 2010 Slovenskou republiku upomenula o předložení informací a slovenské orgány na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. července 2010. V souladu s žádostí Komise zaslanou dopisem ze dne 4. listopadu 2010 poskytla Slovenská republika dne 3. prosince 2010 verzi této odpovědi, která nemá důvěrný charakter.

| (4) | Pojišťovna SZP se dne 1. ledna 2010 sloučila s druhým státním poskytovatelem zdravotního pojištění ve Slovenské republice, se společností Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „VšZP“). Na tyto dvě státem vlastněné akciové společnosti byly v období od roku 1998 minimálně až do roku 2005 převáděny pojistné kmeny jiných zdravotních pojišťoven. |
| --- | --- |

(4)

Pojišťovna SZP se dne 1. ledna 2010 sloučila s druhým státním poskytovatelem zdravotního pojištění ve Slovenské republice, se společností Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. (dále jen „VšZP“). Na tyto dvě státem vlastněné akciové společnosti byly v období od roku 1998 minimálně až do roku 2005 převáděny pojistné kmeny jiných zdravotních pojišťoven.

| (5) | Na dvou schůzkách zástupců Komise a pojišťovny Dôvera, které se uskutečnily ve dnech 10. října 2010 a 15. března 2011, se diskutovalo o předmětu stížnosti a o fungování odvětví zdravotního pojištění na Slovensku. Pojišťovna Dôvera dne 15. července 2011 poskytla doplňující informace o povaze odvětví zdravotního pojištění na Slovensku a rozšířila rozsah své stížnosti o tři nová opatření, jež byla SZP a VšZP údajně poskytnuta: i) splacení dluhu SZP, jež v letech 2004–2005 provedla ve dvou splátkách ve výši 52,7 mil. EUR a 28 mil. EUR státní společnost Veriteľ a.s.; ii) dotace poskytnutá SZP v roce 2006 ministerstvem zdravotnictví ve výši 7,6 mil. EUR a iii) státem financované zvýšení základního kapitálu VšZP o 65,1 mil. EUR ke dni 1. ledna 2010. Komise tedy vyzvala slovenské orgány, aby se vyjádřily ke stížnosti rozšířené o tato nová tvrzení. Po prodloužení lhůty na odpověď předložily slovenské orgány své připomínky dopisem ze dne 11. listopadu 2011. |
| --- | --- |

(5)

Na dvou schůzkách zástupců Komise a pojišťovny Dôvera, které se uskutečnily ve dnech 10. října 2010 a 15. března 2011, se diskutovalo o předmětu stížnosti a o fungování odvětví zdravotního pojištění na Slovensku. Pojišťovna Dôvera dne 15. července 2011 poskytla doplňující informace o povaze odvětví zdravotního pojištění na Slovensku a rozšířila rozsah své stížnosti o tři nová opatření, jež byla SZP a VšZP údajně poskytnuta: i) splacení dluhu SZP, jež v letech 2004–2005 provedla ve dvou splátkách ve výši 52,7 mil. EUR a 28 mil. EUR státní společnost Veriteľ a.s.; ii) dotace poskytnutá SZP v roce 2006 ministerstvem zdravotnictví ve výši 7,6 mil. EUR a iii) státem financované zvýšení základního kapitálu VšZP o 65,1 mil. EUR ke dni 1. ledna 2010. Komise tedy vyzvala slovenské orgány, aby se vyjádřily ke stížnosti rozšířené o tato nová tvrzení. Po prodloužení lhůty na odpověď předložily slovenské orgány své připomínky dopisem ze dne 11. listopadu 2011.

| (6) | Po schůzce se zástupci útvarů Komise dne 15. prosince 2011 poskytla pojišťovna Dôvera dopisem ze dne 16. ledna 2012 další informace o povaze vnitrostátního odvětví zdravotního pojištění. |
| --- | --- |

(6)

Po schůzce se zástupci útvarů Komise dne 15. prosince 2011 poskytla pojišťovna Dôvera dopisem ze dne 16. ledna 2012 další informace o povaze vnitrostátního odvětví zdravotního pojištění.

| (7) | Komise dopisem ze dne 2. července 2013 oznámila Slovenské republice, že zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy („rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) a zúčastněné strany v něm byly vyzvány k podání připomínek. |
| --- | --- |

(7)

Komise dopisem ze dne 2. července 2013 oznámila Slovenské republice, že zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy („rozhodnutí o zahájení řízení“). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) a zúčastněné strany v něm byly vyzvány k podání připomínek.

| (8) | Dopisem ze dne 24. července 2013 slovenské orgány požádaly o prodloužení lhůty k předložení připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 30. července 2013. Své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení předložila Slovenská republika dopisem ze dne 27. srpna 2013. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 24. července 2013 slovenské orgány požádaly o prodloužení lhůty k předložení připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 30. července 2013. Své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení předložila Slovenská republika dopisem ze dne 27. srpna 2013.

| (9) | Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise od pěti třetích stran: institutu Inštitút pro ekonomické a sociálne reformy (INEKO) dopisem ze dne 15. října 2013, společnosti Union zdravotná poisťovňa a.s. (dále jen „pojišťovna Union“) dopisem ze dne 25. října 2013, institutu Health Policy Institute (HPI) dopisem ze dne 28. října 2013, sdružení Združenie zdravotných poisťovní SR (ZZP) dopisem ze dne 28. října 2013 a od pojišťovny Dôvera dopisem ze dne 11. listopadu 2013. |
| --- | --- |

(9)

Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise od pěti třetích stran: institutu Inštitút pro ekonomické a sociálne reformy (INEKO) dopisem ze dne 15. října 2013, společnosti Union zdravotná poisťovňa a.s. (dále jen „pojišťovna Union“) dopisem ze dne 25. října 2013, institutu Health Policy Institute (HPI) dopisem ze dne 28. října 2013, sdružení Združenie zdravotných poisťovní SR (ZZP) dopisem ze dne 28. října 2013 a od pojišťovny Dôvera dopisem ze dne 11. listopadu 2013.

| (10) | Slovenským orgánům byly tyto připomínky postoupeny dopisy ze dne 20. listopadu a 20. prosince 2013. Slovenské orgány dne 20. prosince 2013 požádaly o prodloužení lhůty na odpověď na tyto připomínky do 31. ledna 2014 a Komise této žádosti ještě tentýž den vyhověla. Odpověď na připomínky třetích osob k rozhodnutí o zahájení řízení předložilo Slovensko dopisem ze dne 29. ledna 2014. |
| --- | --- |

(10)

Slovenským orgánům byly tyto připomínky postoupeny dopisy ze dne 20. listopadu a 20. prosince 2013. Slovenské orgány dne 20. prosince 2013 požádaly o prodloužení lhůty na odpověď na tyto připomínky do 31. ledna 2014 a Komise této žádosti ještě tentýž den vyhověla. Odpověď na připomínky třetích osob k rozhodnutí o zahájení řízení předložilo Slovensko dopisem ze dne 29. ledna 2014.

| (11) | Dne 2. dubna 2014 proběhla schůzka mezi zástupci útvarů Komise a slovenských orgánů. |
| --- | --- |

(11)

Dne 2. dubna 2014 proběhla schůzka mezi zástupci útvarů Komise a slovenských orgánů.

| (12) | Komise dne 11. dubna 2014 a 25. srpna 2014 zaslala doplňující žádosti o informace, na něž Slovensko odpovědělo dopisy ze dne 15. května 2014 a 27. srpna 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komise dne 11. dubna 2014 a 25. srpna 2014 zaslala doplňující žádosti o informace, na něž Slovensko odpovědělo dopisy ze dne 15. května 2014 a 27. srpna 2014.

2.   SOUVISLOSTI

2.1.   VÝVOJ SYSTÉMU POVINNÉHO ZDRAVOTNÍHO POJIŠTĚNÍ NA SLOVENSKU

| (13) | V roce 1994 se na Slovensku změnil unitární systém jedné státní zdravotní pojišťovny na pluralitní model, v němž mohou působit veřejné i soukromé subjekty. Rozsáhlou reformou tvořenou zákony č. 581/2004 Z. z. a č. 580/2004 Z. z., jež nabyly účinnosti dne 1. ledna 2005 (dále jen „reforma z roku 2005“), se změnila pravidla rozdělování vybraných příspěvků na zdravotní pojištění, ale i právní forma všech pojišťoven (státních či soukromých) z právnických osob sui generis na akciové společnosti (tj. akciové společnosti soukromého práva zaměřené na dosahování zisku). Byl zřízen nezávislý regulační orgán, Úrad pro dohled nad zdravotnou starostlivosťou (dále jen „ÚDZS“), účelem jehož činnosti je vydávat povolení a vykonávat dohled nad tím, zda pojišťovny dodržují platné právní předpisy. V podstatě byly tyto reformy navrženy tak, aby přispěly k lepší efektivitě využívání dostupných prostředků a vyšší kvalitě poskytování zdravotní péče (3). |
| --- | --- |

(13)

V roce 1994 se na Slovensku změnil unitární systém jedné státní zdravotní pojišťovny na pluralitní model, v němž mohou působit veřejné i soukromé subjekty. Rozsáhlou reformou tvořenou zákony č. 581/2004 Z. z. a č. 580/2004 Z. z., jež nabyly účinnosti dne 1. ledna 2005 (dále jen „reforma z roku 2005“), se změnila pravidla rozdělování vybraných příspěvků na zdravotní pojištění, ale i právní forma všech pojišťoven (státních či soukromých) z právnických osob sui generis na akciové společnosti (tj. akciové společnosti soukromého práva zaměřené na dosahování zisku). Byl zřízen nezávislý regulační orgán, Úrad pro dohled nad zdravotnou starostlivosťou (dále jen „ÚDZS“), účelem jehož činnosti je vydávat povolení a vykonávat dohled nad tím, zda pojišťovny dodržují platné právní předpisy. V podstatě byly tyto reformy navrženy tak, aby přispěly k lepší efektivitě využívání dostupných prostředků a vyšší kvalitě poskytování zdravotní péče (3).

| (14) | Všechny zdravotní pojišťovny ve Slovenské republice – veřejné i soukromé subjekty – poskytují povinné zdravotní pojištění slovenským rezidentům (4). Možnost poskytovat individuální zdravotní pojištění podle zákona č. 580/2004 Z. z. jako doplněk k základnímu balíčku poskytovanému na základě povinného zdravotního pojištění zůstala okrajovou záležitostí vzhledem k širokému pojistnému krytí, jež poskytuje povinný systém (5). Navíc byl v roce 2005 přijat zákon, jímž byla pro všechny zdravotní pojišťovny zavedena možnost poskytovat dobrovolné zdravotní pojištění (6) pro osoby, na něž se nevztahuje povinné zdravotní pojištění. |
| --- | --- |

(14)

Všechny zdravotní pojišťovny ve Slovenské republice – veřejné i soukromé subjekty – poskytují povinné zdravotní pojištění slovenským rezidentům (4). Možnost poskytovat individuální zdravotní pojištění podle zákona č. 580/2004 Z. z. jako doplněk k základnímu balíčku poskytovanému na základě povinného zdravotního pojištění zůstala okrajovou záležitostí vzhledem k širokému pojistnému krytí, jež poskytuje povinný systém (5). Navíc byl v roce 2005 přijat zákon, jímž byla pro všechny zdravotní pojišťovny zavedena možnost poskytovat dobrovolné zdravotní pojištění (6) pro osoby, na něž se nevztahuje povinné zdravotní pojištění.

| (15) | V roce 2007 byl přijat zákon č. 530/2007 Z. z., kterým se změnil zákon č. 581/2004 Z. z. a na jehož základě bylo zdravotním pojišťovnám působícím v odvětví povinného zdravotního pojištění s účinností od 1. ledna 2008 zakázáno vyplácet zisk formou dividend, čímž jim byla uložena povinnost reinvestovat dosažené zisky do slovenského zdravotního systému. V důsledku toho nemohly zdravotní pojišťovny od ledna 2008 rozdělovat žádný zisk. Ústavní soud Slovenské republiky však 26. ledna 2011 konstatoval, že zákaz rozdělování zisku je neslučitelný s několika ustanoveními slovenské ústavy. V návaznosti na tento rozsudek slovenské orgány v červenci 2011 změnily zákon č. 530/2007 Z. z. zákonem č. 250/2011 Z. z. s cílem opětovně umožnit poskytovatelům zdravotního pojištění rozdělovat (svým akcionářům) zisk dosažený v rámci činnosti povinného zdravotního pojištění za předpokladu, že budou splněny určité podmínky (7). V důsledku těchto změn právních předpisů Komise v prosinci 2011 zastavila řízení o porušení právních předpisů o vnitřním trhu v souvislosti s omezením rozdělování zisků (8). |
| --- | --- |

(15)

V roce 2007 byl přijat zákon č. 530/2007 Z. z., kterým se změnil zákon č. 581/2004 Z. z. a na jehož základě bylo zdravotním pojišťovnám působícím v odvětví povinného zdravotního pojištění s účinností od 1. ledna 2008 zakázáno vyplácet zisk formou dividend, čímž jim byla uložena povinnost reinvestovat dosažené zisky do slovenského zdravotního systému. V důsledku toho nemohly zdravotní pojišťovny od ledna 2008 rozdělovat žádný zisk. Ústavní soud Slovenské republiky však 26. ledna 2011 konstatoval, že zákaz rozdělování zisku je neslučitelný s několika ustanoveními slovenské ústavy. V návaznosti na tento rozsudek slovenské orgány v červenci 2011 změnily zákon č. 530/2007 Z. z. zákonem č. 250/2011 Z. z. s cílem opětovně umožnit poskytovatelům zdravotního pojištění rozdělovat (svým akcionářům) zisk dosažený v rámci činnosti povinného zdravotního pojištění za předpokladu, že budou splněny určité podmínky (7). V důsledku těchto změn právních předpisů Komise v prosinci 2011 zastavila řízení o porušení právních předpisů o vnitřním trhu v souvislosti s omezením rozdělování zisků (8).

| (16) | Slovenské orgány dne 31. října 2012 schválily projektový plán zavedení unitárního neziskového systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice, který by měl být zaveden buď prostřednictvím dobrovolného odkupu soukromých zdravotních pojišťoven (do 1. ledna 2014), nebo prostřednictvím jejich vyvlastnění (do 1. července 2014), čímž by se měla vytvořit jediná (státní) zdravotní pojišťovna (9). Do přijetí tohoto rozhodnutí však nebyl realizován ani jeden z kroků uvedeného projektového plánu (10). |
| --- | --- |

(16)

Slovenské orgány dne 31. října 2012 schválily projektový plán zavedení unitárního neziskového systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice, který by měl být zaveden buď prostřednictvím dobrovolného odkupu soukromých zdravotních pojišťoven (do 1. ledna 2014), nebo prostřednictvím jejich vyvlastnění (do 1. července 2014), čímž by se měla vytvořit jediná (státní) zdravotní pojišťovna (9). Do přijetí tohoto rozhodnutí však nebyl realizován ani jeden z kroků uvedeného projektového plánu (10).

2.2.   POSKYTOVATELÉ ZDRAVOTNÍHO POJIŠTĚNÍ NA SLOVENSKU

| (17) | Podle slovenských předpisů je zdravotní pojišťovna vymezena jako akciová společnost se sídlem na území Slovenské republiky založená za účelem poskytování povinného veřejného zdravotního pojištění, která tuto činnost vykonává na základě povolení vydaného Úřadem pro dohled nad zdravotní péčí. |
| --- | --- |

(17)

Podle slovenských předpisů je zdravotní pojišťovna vymezena jako akciová společnost se sídlem na území Slovenské republiky založená za účelem poskytování povinného veřejného zdravotního pojištění, která tuto činnost vykonává na základě povolení vydaného Úřadem pro dohled nad zdravotní péčí.

| (18) | Za účelem získání balíčku povinného zdravotního pojištění mohou slovenští rezidenti uzavřít smlouvu s kterýmkoli z těchto tří poskytovatelů pojištění:






  a) | státní akciová společnost VšZP, jež byla zřízena ke dni 1. července 2005; pojišťovna VšZP se přeměnila z veřejnoprávní instituce VšZP, jež byla zřízena dne 1. listopadu 1994 ve smyslu zákona č. 273/1994 Z. z. jako nástupnická společnost společnosti Národná poisťovňa Správy fondu zdravotného poistenia; ve smyslu zákona č. 533/2009 Z. z. došlo 1. ledna 2010 ke sloučení VšZP se státní pojišťovnou SZP (proto je dále v příslušných případech tento sloučený subjekt označován jako „SZP/VšZP“). Slovenská republika je jediným akcionářem VšZP, |
| --- | --- | --- |

(18)

Za účelem získání balíčku povinného zdravotního pojištění mohou slovenští rezidenti uzavřít smlouvu s kterýmkoli z těchto tří poskytovatelů pojištění:

a)

státní akciová společnost VšZP, jež byla zřízena ke dni 1. července 2005; pojišťovna VšZP se přeměnila z veřejnoprávní instituce VšZP, jež byla zřízena dne 1. listopadu 1994 ve smyslu zákona č. 273/1994 Z. z. jako nástupnická společnost společnosti Národná poisťovňa Správy fondu zdravotného poistenia; ve smyslu zákona č. 533/2009 Z. z. došlo 1. ledna 2010 ke sloučení VšZP se státní pojišťovnou SZP (proto je dále v příslušných případech tento sloučený subjekt označován jako „SZP/VšZP“). Slovenská republika je jediným akcionářem VšZP,

| b) | soukromá akciová společnost Dôvera (jejím hlavním akcionářem je středoevropská finanční skupina PENTA); pojišťovna Dôvera byla zřízena ke dni 1. října 2005 a k 31. prosinci 2009 se sloučila s jinou slovenskou soukromou zdravotní pojišťovnou Apollo; v roce 2010 byl sloučený subjekt největší soukromou zdravotní pojišťovnou ve Slovenské republice, |
| --- | --- |

b)

soukromá akciová společnost Dôvera (jejím hlavním akcionářem je středoevropská finanční skupina PENTA); pojišťovna Dôvera byla zřízena ke dni 1. října 2005 a k 31. prosinci 2009 se sloučila s jinou slovenskou soukromou zdravotní pojišťovnou Apollo; v roce 2010 byl sloučený subjekt největší soukromou zdravotní pojišťovnou ve Slovenské republice,

| c) | soukromá akciová společnost Union zdravotná poisťovňa, jež byla zřízena dne 9. března 2006 a která je členem skupiny Achmea, dříve Eureko, se sídlem v Holandsku. |
| --- | --- |

c)

soukromá akciová společnost Union zdravotná poisťovňa, jež byla zřízena dne 9. března 2006 a která je členem skupiny Achmea, dříve Eureko, se sídlem v Holandsku.

| (19) | Tabulka níže uvádí přehled tržních podílů jednotlivých poskytovatelů povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice v letech 2008–2013 (11):











  Rok | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pojišťovny | Počet pojištěnců (%) |
| VšZP | 55,4 | 55,0 | 66,74 | 65,79 | 64,4 | 64,09 |
| SZP | 13,6 | 12.0 | V roce 2010 se SZP sloučila s VšZP | | | |
| Apollo | 8,4 | 10,0 | V roce 2010 se pojišťovna Apollo sloučila s pojišťovnou Dôvera | | | |
| Dôvera | 16,2 | 16,0 | 26,37 | 26,8 | 27,75 | 27,49 |
| Union | 6,4 | 7,0 | 6,89 | 7,41 | 7,85 | 8,42 |

(19)

Tabulka níže uvádí přehled tržních podílů jednotlivých poskytovatelů povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice v letech 2008–2013 (11):

Rok

2008

2009

2010

2011

2012

2013 (12)

Pojišťovny

Počet pojištěnců (%)

VšZP

55,4

55,0

66,74

65,79

64,4

64,09

SZP

13,6

12.0

V roce 2010 se SZP sloučila s VšZP

Apollo

8,4

10,0

V roce 2010 se pojišťovna Apollo sloučila s pojišťovnou Dôvera

Dôvera

16,2

16,0

26,37

26,8

27,75

27,49

Union

6,4

7,0

6,89

7,41

7,85

8,42

| (20) | Všechny zdravotní pojišťovny jsou akciovými společnostmi s tím, že podle předpisů upravujících vlastnická práva může být jejich akcionářem stát i soukromý sektor. Všechny zdravotní pojišťovny jsou povinny splňovat určitá kritéria platební schopnosti. Jelikož se na ně vztahují přísná rozpočtová omezení, plně odpovídají za případný nedostatek finančních prostředků. Zdá se, že jako soukromé akciové společnosti zřízené podle všeobecné právní úpravy obchodních společností autonomně řídí své provozní náklady a náklady na zdravotní péči. |
| --- | --- |

(20)

Všechny zdravotní pojišťovny jsou akciovými společnostmi s tím, že podle předpisů upravujících vlastnická práva může být jejich akcionářem stát i soukromý sektor. Všechny zdravotní pojišťovny jsou povinny splňovat určitá kritéria platební schopnosti. Jelikož se na ně vztahují přísná rozpočtová omezení, plně odpovídají za případný nedostatek finančních prostředků. Zdá se, že jako soukromé akciové společnosti zřízené podle všeobecné právní úpravy obchodních společností autonomně řídí své provozní náklady a náklady na zdravotní péči.

| (21) | Zdravotní pojišťovny mohou dosahovat a také dosahují zisku (13). Příjmy pojišťoven ve Slovenské republice pocházejí z příspěvků na pojištění, státního rozpočtu (příspěvky za ekonomicky neaktivní pojištěnce a dotace na pokrytí zvýšení nákladů na služby zdravotní péče), příjmů z majetku, z darů a z jiných příjmů. Zisku mohou zdravotní pojišťovny dosahovat například zlepšením systému řízení a vyjednáváním při uzavírání smluv s poskytovateli zdravotní péče. |
| --- | --- |

(21)

Zdravotní pojišťovny mohou dosahovat a také dosahují zisku (13). Příjmy pojišťoven ve Slovenské republice pocházejí z příspěvků na pojištění, státního rozpočtu (příspěvky za ekonomicky neaktivní pojištěnce a dotace na pokrytí zvýšení nákladů na služby zdravotní péče), příjmů z majetku, z darů a z jiných příjmů. Zisku mohou zdravotní pojišťovny dosahovat například zlepšením systému řízení a vyjednáváním při uzavírání smluv s poskytovateli zdravotní péče.

2.3.   HLAVNÍ ZNAKY ODVĚTVÍ POVINNÉHO ZDRAVOTNÍHO POJIŠTĚNÍ VE SLOVENSKÉ REPUBLICE

2.3.1.   Sociální cíl a veřejný zájem

| (22) | Slovenský systém povinného zdravotního pojištění sleduje sociální cíl, tj. umožnit poskytování zdravotní péče a udržení životaschopného systému zdravotního pojištění. Občané mají právo na zdravotní pojištění a slovenští rezidenti mají povinnost být zdravotně pojištěni (14). Zabezpečit právo na bezplatnou zdravotní péči na základě zdravotního pojištění je ústavní povinností Slovenské republiky (15). Podle slovenských orgánů se výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice zdravotními pojišťovnami považuje za plnění ústavní povinnosti jménem státu, kterou je poskytování zdravotního pojištění slovenským rezidentům prostřednictvím řízení systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice. Slovenská republika ze zákona odpovídá za financování systému zdravotní péče, jakož i za úhradu ztrát v odvětví zdravotní péče (16). Podle § 2 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotním pojištění je výkon povinného veřejného zdravotního pojištění činností ve veřejném zájmu, při níž se hospodaří s veřejnými prostředky. |
| --- | --- |

(22)

Slovenský systém povinného zdravotního pojištění sleduje sociální cíl, tj. umožnit poskytování zdravotní péče a udržení životaschopného systému zdravotního pojištění. Občané mají právo na zdravotní pojištění a slovenští rezidenti mají povinnost být zdravotně pojištěni (14). Zabezpečit právo na bezplatnou zdravotní péči na základě zdravotního pojištění je ústavní povinností Slovenské republiky (15). Podle slovenských orgánů se výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice zdravotními pojišťovnami považuje za plnění ústavní povinnosti jménem státu, kterou je poskytování zdravotního pojištění slovenským rezidentům prostřednictvím řízení systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice. Slovenská republika ze zákona odpovídá za financování systému zdravotní péče, jakož i za úhradu ztrát v odvětví zdravotní péče (16). Podle § 2 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotním pojištění je výkon povinného veřejného zdravotního pojištění činností ve veřejném zájmu, při níž se hospodaří s veřejnými prostředky.

2.3.2.   Povinné členství, svobodný vstup a společná tarifikace

| (23) | V souladu s ustanoveními zákona č. 580/2004 Z. z. a zákona č. 581/2004 Z. z. je ve Slovenské republice účast na programu veřejného zdravotního pojištění povinná pro většinu obyvatel Slovenské republiky (17). Povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice se vztahuje i na osoby pojištěné v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 1408/71 (18), a to do 30. dubna 2010, a od 1. května 2010 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19). |
| --- | --- |

(23)

V souladu s ustanoveními zákona č. 580/2004 Z. z. a zákona č. 581/2004 Z. z. je ve Slovenské republice účast na programu veřejného zdravotního pojištění povinná pro většinu obyvatel Slovenské republiky (17). Povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice se vztahuje i na osoby pojištěné v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 1408/71 (18), a to do 30. dubna 2010, a od 1. května 2010 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (19).

| (24) | Pojištěnci mají právo zvolit si zdravotní pojišťovnu dle vlastního výběru a jednou ročně mohou zdravotní pojišťovnu změnit. Podle povinnosti umožnit svobodný vstup a podle zásady společné tarifikace mají zdravotní pojišťovny ve Slovenské republice právní závazek přijmout do svého systému pojištění každého slovenského rezidenta, který o to požádá, pod podmínkou, že tento občan splňuje právní požadavky na uzavření zdravotního pojištění ve Slovenské republice. Zdravotní pojišťovny především nemohou pojištěnce odmítnout pro jeho věk, zdravotní stav či riziko onemocnění (20) a jsou povinny poskytovat základní zdravotní pojištění všem osobám za stejné ceny bez ohledu na uvedené faktory. |
| --- | --- |

(24)

Pojištěnci mají právo zvolit si zdravotní pojišťovnu dle vlastního výběru a jednou ročně mohou zdravotní pojišťovnu změnit. Podle povinnosti umožnit svobodný vstup a podle zásady společné tarifikace mají zdravotní pojišťovny ve Slovenské republice právní závazek přijmout do svého systému pojištění každého slovenského rezidenta, který o to požádá, pod podmínkou, že tento občan splňuje právní požadavky na uzavření zdravotního pojištění ve Slovenské republice. Zdravotní pojišťovny především nemohou pojištěnce odmítnout pro jeho věk, zdravotní stav či riziko onemocnění (20) a jsou povinny poskytovat základní zdravotní pojištění všem osobám za stejné ceny bez ohledu na uvedené faktory.

| (25) | Systém zdravotního pojištění ve Slovenské republice proto obsahuje i právní strukturu pro spravedlivé rozdělování rizika mezi zdravotní pojišťovny prostřednictvím systému vyrovnávání rizik (RES). V rámci RES (21) zdravotní pojišťovny pojišťující osoby s vyšším rizikem dostávají finanční prostředky od zdravotních pojišťoven, jejichž portfolio je spojeno s nižším rizikem, a to formou měsíčního a ročního rozdělování příspěvků a správou převodů (22). |
| --- | --- |

(25)

Systém zdravotního pojištění ve Slovenské republice proto obsahuje i právní strukturu pro spravedlivé rozdělování rizika mezi zdravotní pojišťovny prostřednictvím systému vyrovnávání rizik (RES). V rámci RES (21) zdravotní pojišťovny pojišťující osoby s vyšším rizikem dostávají finanční prostředky od zdravotních pojišťoven, jejichž portfolio je spojeno s nižším rizikem, a to formou měsíčního a ročního rozdělování příspěvků a správou převodů (22).

2.3.3.   Plnění a výše příspěvků určená z příjmu pojištěnce

| (26) | Povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice je založeno na systému povinných příspěvků. Sazby příspěvků jsou stanoveny zákonem, jsou úměrné příjmu pojištěnce (podobně jako zdanění příjmů) a nezakládají se na rozsahu pojištěného rizika (jako je věk pojištěnce či jeho zdravotní stav). Tyto příspěvky, které slovenské orgány považují za součást veřejných finančních prostředků, jsou vybírány od: 1. zaměstnanců a zaměstnavatelů; 2. samostatně výdělečně činných osob; 3. dobrovolně nezaměstnaných; 4. státu (za „pojištěnce státu“, tj. skupiny ekonomicky zpravidla neaktivních osob); 5. plátců dividend. |
| --- | --- |

(26)

Povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice je založeno na systému povinných příspěvků. Sazby příspěvků jsou stanoveny zákonem, jsou úměrné příjmu pojištěnce (podobně jako zdanění příjmů) a nezakládají se na rozsahu pojištěného rizika (jako je věk pojištěnce či jeho zdravotní stav). Tyto příspěvky, které slovenské orgány považují za součást veřejných finančních prostředků, jsou vybírány od: 1. zaměstnanců a zaměstnavatelů; 2. samostatně výdělečně činných osob; 3. dobrovolně nezaměstnaných; 4. státu (za „pojištěnce státu“, tj. skupiny ekonomicky zpravidla neaktivních osob); 5. plátců dividend.

| (27) | Všichni pojištěnci mají zaručenu stejnou základní úroveň plnění („základní balíček plnění“). Mezi výší příspěvků odvedených do systému a výší pobíraného plnění (23) neexistuje žádná přímá souvislost. Zdravotnické služby hrazené z povinného zdravotního pojištění jsou poskytovány bez ohledu na výši příspěvků, které pojištěnec odvedl. |
| --- | --- |

(27)

Všichni pojištěnci mají zaručenu stejnou základní úroveň plnění („základní balíček plnění“). Mezi výší příspěvků odvedených do systému a výší pobíraného plnění (23) neexistuje žádná přímá souvislost. Zdravotnické služby hrazené z povinného zdravotního pojištění jsou poskytovány bez ohledu na výši příspěvků, které pojištěnec odvedl.

| (28) | Základní balíček plnění povinného zdravotního pojištění pokrývá téměř všechny úkony zdravotní péče poskytované na území Slovenské republiky, což znamená, že prostřednictvím tohoto balíčku je poskytována prakticky veškerá zdravotní péče. V současnosti základní balíček plnění každému pojištěnci zaručuje nárok na bezplatnou zdravotní péči s výjimkou jen některých ošetření (např. kosmetický chirurgický zákrok), jakož i částečné úhrady za léky, za lázeňskou léčbu a za vybrané služby související s poskytováním zdravotní péče (např. ošetření na pohotovostní ambulanci). Základní balíček plnění může vláda svým nařízením omezit nebo rozšířit (bez projednání v parlamentu). Vzhledem k tomu, že Ústava Slovenské republiky každému občanovi zaručuje právo na zdravotní péči v rámci systému povinného zdravotního pojištění v souladu s podmínkami stanovenými zákonem, pojišťovny nemohou v případě základního balíčku plnění ovlivnit skupinu plnění, úroveň krytí ani pojistné, neboť tyto jsou stanoveny zákonem. |
| --- | --- |

(28)

Základní balíček plnění povinného zdravotního pojištění pokrývá téměř všechny úkony zdravotní péče poskytované na území Slovenské republiky, což znamená, že prostřednictvím tohoto balíčku je poskytována prakticky veškerá zdravotní péče. V současnosti základní balíček plnění každému pojištěnci zaručuje nárok na bezplatnou zdravotní péči s výjimkou jen některých ošetření (např. kosmetický chirurgický zákrok), jakož i částečné úhrady za léky, za lázeňskou léčbu a za vybrané služby související s poskytováním zdravotní péče (např. ošetření na pohotovostní ambulanci). Základní balíček plnění může vláda svým nařízením omezit nebo rozšířit (bez projednání v parlamentu). Vzhledem k tomu, že Ústava Slovenské republiky každému občanovi zaručuje právo na zdravotní péči v rámci systému povinného zdravotního pojištění v souladu s podmínkami stanovenými zákonem, pojišťovny nemohou v případě základního balíčku plnění ovlivnit skupinu plnění, úroveň krytí ani pojistné, neboť tyto jsou stanoveny zákonem.

| (29) | Slovenské zdravotní pojišťovny jsou oprávněny k základnímu balíčku plnění přidávat – a skutečně také přidávají – různé doplňkové nároky (plnění) dle svého výběru. Tyto doplňkové nároky poskytují krytí služeb, jež nejsou zahrnuty do základního balíčku, jež však pojišťovatelé svým klientům nabízejí bezplatně jako součást téhož balíčku zdravotní péče v rámci povinného zdravotního pojištění. Podle dostupných informací se zdá, že zdravotní pojišťovny mohou například rozhodnout, zda budou nabízet další krytí některých druhů doplňkové a preventivní léčby v rámci téhož balíčku povinného zdravotního pojištění. Uvedená doplňková plnění se liší od služeb individuálního zdravotního pojištění, které lze nabízet za poplatek. |
| --- | --- |

(29)

Slovenské zdravotní pojišťovny jsou oprávněny k základnímu balíčku plnění přidávat – a skutečně také přidávají – různé doplňkové nároky (plnění) dle svého výběru. Tyto doplňkové nároky poskytují krytí služeb, jež nejsou zahrnuty do základního balíčku, jež však pojišťovatelé svým klientům nabízejí bezplatně jako součást téhož balíčku zdravotní péče v rámci povinného zdravotního pojištění. Podle dostupných informací se zdá, že zdravotní pojišťovny mohou například rozhodnout, zda budou nabízet další krytí některých druhů doplňkové a preventivní léčby v rámci téhož balíčku povinného zdravotního pojištění. Uvedená doplňková plnění se liší od služeb individuálního zdravotního pojištění, které lze nabízet za poplatek.

2.3.4.   Výběr poskytovatelů zdravotní péče a služeb

| (30) | Zdravotní pojišťovny si mohou vybírat poskytovatele zdravotní péče a vyjednávat o smlouvách s lékaři a jednotlivými nemocnicemi. Zdravotní pojišťovny tedy uzavírají smlouvy s jednotlivými poskytovateli zdravotní péče, tyto smlouvy jsou uzavírány nezávisle na sobě a jeden poskytovatel zdravotní péče může uzavřít smlouvu se všemi nebo jen s některými zdravotními pojišťovnami, a naopak. Zdravotní pojišťovny hradí služby poskytované státními i soukromými poskytovateli zdravotní péče. |
| --- | --- |

(30)

Zdravotní pojišťovny si mohou vybírat poskytovatele zdravotní péče a vyjednávat o smlouvách s lékaři a jednotlivými nemocnicemi. Zdravotní pojišťovny tedy uzavírají smlouvy s jednotlivými poskytovateli zdravotní péče, tyto smlouvy jsou uzavírány nezávisle na sobě a jeden poskytovatel zdravotní péče může uzavřít smlouvu se všemi nebo jen s některými zdravotními pojišťovnami, a naopak. Zdravotní pojišťovny hradí služby poskytované státními i soukromými poskytovateli zdravotní péče.

| (31) | S cílem zajistit zeměpisnou dostupnost zdravotnických služeb vláda stanovila požadavek minimální sítě, aby tak ovlivnila plánování kapacit. V souvislosti s poskytováním povinného zdravotního pojištění mají zdravotní pojišťovny zákonem uloženu povinnost uzavřít smlouvu s poskytovateli v rozsahu minimální sítě nemocnic. Každá zdravotní pojišťovna vytváří svou vlastní síť a selektivním uzavíráním smluv s dalšími nemocnicemi a dalšími poskytovateli služeb zdravotní péče rozšiřuje minimální síť. Služby zdravotní péče, jež tyto nemocnice a/nebo jiní poskytovatelé služeb zdravotní péče poskytují a jež jsou zahrnuty do krytí povinného zdravotního pojištění, jsou takto ze strany poskytovatele zdravotního pojištění kryty ve prospěch pojištěnců. Zdravotní pojišťovny mají při jednáních s nemocnicemi o ceně a kvalitě služeb zdravotní péče poskytovaných pojištěncům určitý prostor pro volné uvážení. |
| --- | --- |

(31)

S cílem zajistit zeměpisnou dostupnost zdravotnických služeb vláda stanovila požadavek minimální sítě, aby tak ovlivnila plánování kapacit. V souvislosti s poskytováním povinného zdravotního pojištění mají zdravotní pojišťovny zákonem uloženu povinnost uzavřít smlouvu s poskytovateli v rozsahu minimální sítě nemocnic. Každá zdravotní pojišťovna vytváří svou vlastní síť a selektivním uzavíráním smluv s dalšími nemocnicemi a dalšími poskytovateli služeb zdravotní péče rozšiřuje minimální síť. Služby zdravotní péče, jež tyto nemocnice a/nebo jiní poskytovatelé služeb zdravotní péče poskytují a jež jsou zahrnuty do krytí povinného zdravotního pojištění, jsou takto ze strany poskytovatele zdravotního pojištění kryty ve prospěch pojištěnců. Zdravotní pojišťovny mají při jednáních s nemocnicemi o ceně a kvalitě služeb zdravotní péče poskytovaných pojištěncům určitý prostor pro volné uvážení.

2.3.5.   Regulační rámec

| (32) | Systém povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice je upraven zvláštními předpisy (24). Všechny zdravotní pojišťovny poskytující povinné zdravotní pojištění mají ve smyslu zákona totožné postavení, práva a povinnosti. Každá zdravotní pojišťovna musí být zřízena za účelem výkonu veřejného zdravotního pojištění a nesmí vykonávat činnosti jiné než činnosti uvedené v § 6 zákona 581/2004 Z. z. Činnosti zdravotních pojišťoven spravujících systém povinného zdravotního pojištění jsou předmětem všeobecné kontroly státu, která je vykonávána především prostřednictvím regulačního úřadu. Tímto úřadem je Úřad pro dohled nad zdravotní péčí (Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ÚDZS), který plní funkce v oblasti monitorování systému zdravotnictví a dohledu nad ním. ÚDZS dohlíží na dodržování uvedeného legislativního rámce ze strany zdravotních pojišťoven a poskytovatelů zdravotního pojištění a v případě porušení těchto předpisů zasahuje. |
| --- | --- |

(32)

Systém povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice je upraven zvláštními předpisy (24). Všechny zdravotní pojišťovny poskytující povinné zdravotní pojištění mají ve smyslu zákona totožné postavení, práva a povinnosti. Každá zdravotní pojišťovna musí být zřízena za účelem výkonu veřejného zdravotního pojištění a nesmí vykonávat činnosti jiné než činnosti uvedené v § 6 zákona 581/2004 Z. z. Činnosti zdravotních pojišťoven spravujících systém povinného zdravotního pojištění jsou předmětem všeobecné kontroly státu, která je vykonávána především prostřednictvím regulačního úřadu. Tímto úřadem je Úřad pro dohled nad zdravotní péčí (Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ÚDZS), který plní funkce v oblasti monitorování systému zdravotnictví a dohledu nad ním. ÚDZS dohlíží na dodržování uvedeného legislativního rámce ze strany zdravotních pojišťoven a poskytovatelů zdravotního pojištění a v případě porušení těchto předpisů zasahuje.

3.   POPIS SPORNÝCH OPATŘENÍ

| (33) | V tomto rozhodnutí je zkoumáno následujících šest opatření (společně označovaných jako „sporná opatření“) (25). |
| --- | --- |

(33)

V tomto rozhodnutí je zkoumáno následujících šest opatření (společně označovaných jako „sporná opatření“) (25).

3.1.   ZVÝŠENÍ ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU SZP V ROCE 2006

| (34) | Dopisem ze dne 2. dubna 2007 soukromá zdravotní pojišťovna Dôvera podala u Komise stížnost proti kapitálové injekci Slovenské republiky do státní pojišťovny SZP ve výši 450 mil. SKK (přibližně 15 mil. EUR), která byla realizována ve třech tranších mezi 28. listopadem 2005 a 18. lednem 2006. |
| --- | --- |

(34)

Dopisem ze dne 2. dubna 2007 soukromá zdravotní pojišťovna Dôvera podala u Komise stížnost proti kapitálové injekci Slovenské republiky do státní pojišťovny SZP ve výši 450 mil. SKK (přibližně 15 mil. EUR), která byla realizována ve třech tranších mezi 28. listopadem 2005 a 18. lednem 2006.

| (35) | Uvedené zvýšení základního kapitálu souviselo s reformou zdravotnictví a s reformou odvětví zdravotního pojištění ve Slovenské republice v letech 2004–2005. V době zřízení SZP jakožto akciové společnosti v roce 2005 se ve skutečnosti od SZP jakožto od právní nástupkyně veřejnoprávní instituce (26) ve smyslu zákona požadovalo, aby na sebe převzala nejen aktiva původní pojišťovny, ale i její závazky, které vznikly před rokem 2005. Objem těchto závazků přitom vedl k nepřiměřené úrovni platební schopnosti, kterou stanoví požadavky § 14 odst. 1 zákona o zdravotních pojišťovnách (zákon č. 581/2004 Z. z.). Tyto závazky dosáhly ke dni 31. prosince 2005 objemu 467,765 mil. SKK (přibližně 15,5 mil. EUR). |
| --- | --- |

(35)

Uvedené zvýšení základního kapitálu souviselo s reformou zdravotnictví a s reformou odvětví zdravotního pojištění ve Slovenské republice v letech 2004–2005. V době zřízení SZP jakožto akciové společnosti v roce 2005 se ve skutečnosti od SZP jakožto od právní nástupkyně veřejnoprávní instituce (26) ve smyslu zákona požadovalo, aby na sebe převzala nejen aktiva původní pojišťovny, ale i její závazky, které vznikly před rokem 2005. Objem těchto závazků přitom vedl k nepřiměřené úrovni platební schopnosti, kterou stanoví požadavky § 14 odst. 1 zákona o zdravotních pojišťovnách (zákon č. 581/2004 Z. z.). Tyto závazky dosáhly ke dni 31. prosince 2005 objemu 467,765 mil. SKK (přibližně 15,5 mil. EUR).

3.2.   SPLACENÍ DLUHŮ SZP SPOLEČNOSTÍ VERITEĽ A.S.

| (36) | Společnost Veriteľ a.s. byla novou státní agenturou založenou v roce 2003 (27) s cílem konsolidovat dluhy v rezortu zdravotnictví. Vláda Slovenské republiky tuto společnost pověřila, aby realizovala projekt oddlužení zdravotnických zařízení a zdravotních pojišťoven předtím, než měla ke dni 30. září 2005 proběhnout změna organizační formy všech stávajících zdravotních pojišťoven na akciové společnosti. Proces oddlužení proběhl na základě usnesení vlády Slovenské republiky. |
| --- | --- |

(36)

Společnost Veriteľ a.s. byla novou státní agenturou založenou v roce 2003 (27) s cílem konsolidovat dluhy v rezortu zdravotnictví. Vláda Slovenské republiky tuto společnost pověřila, aby realizovala projekt oddlužení zdravotnických zařízení a zdravotních pojišťoven předtím, než měla ke dni 30. září 2005 proběhnout změna organizační formy všech stávajících zdravotních pojišťoven na akciové společnosti. Proces oddlužení proběhl na základě usnesení vlády Slovenské republiky.

| (37) | V období let 2003 až 2005 společnost Veriteľ a.s. vyrovnala v odvětví zdravotnictví dluh v účetní hodnotě přes 1 100 mil. EUR při nákladech ve výši 644 mil. EUR v hotovosti. Vzhledem k oznámení ministerstva zdravotnictví, že se jedná o poslední záchranu systému zdravotní péče, byla agentura Veriteľ a.s. v roce 2006 zrušena (28). |
| --- | --- |

(37)

V období let 2003 až 2005 společnost Veriteľ a.s. vyrovnala v odvětví zdravotnictví dluh v účetní hodnotě přes 1 100 mil. EUR při nákladech ve výši 644 mil. EUR v hotovosti. Vzhledem k oznámení ministerstva zdravotnictví, že se jedná o poslední záchranu systému zdravotní péče, byla agentura Veriteľ a.s. v roce 2006 zrušena (28).

| (38) | Stěžovatel tvrdí, že splacení dluhu SZP ve výši 52,7 mil. EUR společností Veriteľ a.s. – což je vyšší částka, než jakou dostal on sám (29) – znamená, že v rámci procesu oddlužování došlo k bezdůvodně diskriminačnímu zacházení. Stěžovatel zejména uvádí, že kromě uvedených skutečností společnost Veriteľ a.s. dne 30. listopadu 2005 (tedy po přeměně) splatila dalších zhruba 28 mil. EUR z dalšího dluhu, který měla SZP na zvláštním účtu přerozdělování pojistného. K tomuto oddlužení došlo převodem pojistných pohledávek a úroků pojišťovny SZP na společnost Veriteľ a.s. SZP na společnost Veriteľ a.s. převedla přibližně 929 mil. SKK ve formě pojistných pohledávek a úroků (z toho přibližně 343 mil. SKK ve formě úroků). Společnost Veriteľ a.s. zase SZP poskytla protiplnění ve výši 840 mil. SKK (zhruba 28 mil. EUR), a to vyrovnáním dluhu SZP na zvláštním účtu přerozdělování pojistného (30). |
| --- | --- |

(38)

Stěžovatel tvrdí, že splacení dluhu SZP ve výši 52,7 mil. EUR společností Veriteľ a.s. – což je vyšší částka, než jakou dostal on sám (29) – znamená, že v rámci procesu oddlužování došlo k bezdůvodně diskriminačnímu zacházení. Stěžovatel zejména uvádí, že kromě uvedených skutečností společnost Veriteľ a.s. dne 30. listopadu 2005 (tedy po přeměně) splatila dalších zhruba 28 mil. EUR z dalšího dluhu, který měla SZP na zvláštním účtu přerozdělování pojistného. K tomuto oddlužení došlo převodem pojistných pohledávek a úroků pojišťovny SZP na společnost Veriteľ a.s. SZP na společnost Veriteľ a.s. převedla přibližně 929 mil. SKK ve formě pojistných pohledávek a úroků (z toho přibližně 343 mil. SKK ve formě úroků). Společnost Veriteľ a.s. zase SZP poskytla protiplnění ve výši 840 mil. SKK (zhruba 28 mil. EUR), a to vyrovnáním dluhu SZP na zvláštním účtu přerozdělování pojistného (30).

3.3.   DOTACE SZP V ROCE 2006

| (39) | V druhé polovině roku 2006 poskytlo ministerstvo zdravotnictví SZP další dotaci s využitím části likvidačního zůstatku společnosti Veriteľ a.s., jež byla v roce 2006 zrušena. Podle tvrzení stěžovatele dosahovala dotace přibližné výše 7,6 mil. EUR. |
| --- | --- |

(39)

V druhé polovině roku 2006 poskytlo ministerstvo zdravotnictví SZP další dotaci s využitím části likvidačního zůstatku společnosti Veriteľ a.s., jež byla v roce 2006 zrušena. Podle tvrzení stěžovatele dosahovala dotace přibližné výše 7,6 mil. EUR.

| (40) | Stěžovatel tvrdí, že uvedená dotace byla poskytnuta s cílem vyrovnat závazky SZP vůči poskytovatelům zdravotní péče z období před rokem 2005, přestože nebylo zřejmé, zda tyto dluhy existovaly i v době poskytnutí dotace. |
| --- | --- |

(40)

Stěžovatel tvrdí, že uvedená dotace byla poskytnuta s cílem vyrovnat závazky SZP vůči poskytovatelům zdravotní péče z období před rokem 2005, přestože nebylo zřejmé, zda tyto dluhy existovaly i v době poskytnutí dotace.

| (41) | Podle slovenských orgánů však finanční prostředky z likvidačního zůstatku společnosti Veriteľ a.s. nebyly poskytnuty SZP, nýbrž zdravotnickým zařízením, která v té době patřila státu, na vyplacení jejich závazků (tj. příspěvků na zdravotní pojištění jejich zaměstnanců) vůči SZP. Podle slovenských orgánů tedy nešlo o žádnou dotaci, ale spíše o běžnou úhradu existujících nesporných závazků státu, o neodvedené pojistné za zdravotní pojištění. |
| --- | --- |

(41)

Podle slovenských orgánů však finanční prostředky z likvidačního zůstatku společnosti Veriteľ a.s. nebyly poskytnuty SZP, nýbrž zdravotnickým zařízením, která v té době patřila státu, na vyplacení jejich závazků (tj. příspěvků na zdravotní pojištění jejich zaměstnanců) vůči SZP. Podle slovenských orgánů tedy nešlo o žádnou dotaci, ale spíše o běžnou úhradu existujících nesporných závazků státu, o neodvedené pojistné za zdravotní pojištění.

3.4.   ZVÝŠENÍ ZÁKLADNÍHO KAPITÁLU VŠZP V ROCE 2010

| (42) | Slovenská republika prostřednictvím útvarů ministerstva zdravotnictví k 1. lednu 2010 zvýšila svůj upsaný základní kapitál ve VšZP. Toto zvýšení základního kapitálu představovalo přibližně 65,1 mil. EUR. |
| --- | --- |

(42)

Slovenská republika prostřednictvím útvarů ministerstva zdravotnictví k 1. lednu 2010 zvýšila svůj upsaný základní kapitál ve VšZP. Toto zvýšení základního kapitálu představovalo přibližně 65,1 mil. EUR.

| (43) | Podle stěžovatele se zdá, že stát takto jednal s cílem překlenout příjmový deficit VšZP, neboť VšZP se nacházela na hranici platební neschopnosti. Stěžovatel rovněž tvrdí, že stát neměl nejmenší naději, že se mu v přiměřeném časovém rámci podaří dosáhnout návratnosti své investice, zejména vzhledem ke skutečnosti, že Slovensko právě zavedlo zákon, jímž se zdravotním pojišťovnám neumožňovalo rozdělovat zisk. |
| --- | --- |

(43)

Podle stěžovatele se zdá, že stát takto jednal s cílem překlenout příjmový deficit VšZP, neboť VšZP se nacházela na hranici platební neschopnosti. Stěžovatel rovněž tvrdí, že stát neměl nejmenší naději, že se mu v přiměřeném časovém rámci podaří dosáhnout návratnosti své investice, zejména vzhledem ke skutečnosti, že Slovensko právě zavedlo zákon, jímž se zdravotním pojišťovnám neumožňovalo rozdělovat zisk.

| (44) | Podle slovenských orgánů se toto zvýšení základního kapitálu VšZP v roce 2010 uskutečnilo s cílem odstranit vlivy finanční krize a podpořit VšZP v odolávání tlaku, jejž vyvolávalo zvyšování míry zadlužení při rostoucí poptávce po zdravotní péči. |
| --- | --- |

(44)

Podle slovenských orgánů se toto zvýšení základního kapitálu VšZP v roce 2010 uskutečnilo s cílem odstranit vlivy finanční krize a podpořit VšZP v odolávání tlaku, jejž vyvolávalo zvyšování míry zadlužení při rostoucí poptávce po zdravotní péči.

3.5.   SYSTÉM VYROVNÁVÁNÍ RIZIK (RES)

| (45) | V průběhu předběžného posouzení Komise též zjistila, že financování zdravotních pojišťoven ve Slovenské republice zahrnuje i mechanismus sdružování a úpravy rizik – systém vyrovnávání rizik (RES). |
| --- | --- |

(45)

V průběhu předběžného posouzení Komise též zjistila, že financování zdravotních pojišťoven ve Slovenské republice zahrnuje i mechanismus sdružování a úpravy rizik – systém vyrovnávání rizik (RES).

| (46) | Systém RES (31) je v plné míře uplatňován na všechny zdravotní pojišťovny, které ve Slovenské republice poskytují povinné zdravotní pojištění. Vzhledem k tomu, že příspěvky na povinné zdravotní pojištění vybírají zdravotní pojišťovny přímo od zaměstnavatelů, samostatně výdělečně činných osob, samoplátců (dobrovolně nezaměstnaných), státu a plátců dividend, je rozdělení příjmů a výdajů mezi zdravotní pojišťovny nerovnoměrné, a to z důvodu odlišné skladby jejich pojištěnců. Ve snaze snížit finanční zátěž zdravotních pojišťoven s rizikovějším pojistným kmenem a snížit potenciál pro výběr rizik jsou příspěvky mezi zdravotní pojišťovny rozdělovány pomocí systému RES, a to na základě výpočtu, jejž stanoví ÚDZS (32). Kritérii, která jsou v rámci systému vyrovnávání rizik uplatňována, jsou věk, pohlaví a od roku 2010 též stav ekonomické aktivity pojištěnce. |
| --- | --- |

(46)

Systém RES (31) je v plné míře uplatňován na všechny zdravotní pojišťovny, které ve Slovenské republice poskytují povinné zdravotní pojištění. Vzhledem k tomu, že příspěvky na povinné zdravotní pojištění vybírají zdravotní pojišťovny přímo od zaměstnavatelů, samostatně výdělečně činných osob, samoplátců (dobrovolně nezaměstnaných), státu a plátců dividend, je rozdělení příjmů a výdajů mezi zdravotní pojišťovny nerovnoměrné, a to z důvodu odlišné skladby jejich pojištěnců. Ve snaze snížit finanční zátěž zdravotních pojišťoven s rizikovějším pojistným kmenem a snížit potenciál pro výběr rizik jsou příspěvky mezi zdravotní pojišťovny rozdělovány pomocí systému RES, a to na základě výpočtu, jejž stanoví ÚDZS (32). Kritérii, která jsou v rámci systému vyrovnávání rizik uplatňována, jsou věk, pohlaví a od roku 2010 též stav ekonomické aktivity pojištěnce.

| (47) | Slovenské orgány nepokládají systém RES za formu státní podpory, ale spíše za záležitost vyrovnávání prostředků v souladu s příslušnými kritérii systému RES pro pojištěnce; jedná se tedy o případ solidarity mezi pojištěnci, a proto nejde o státní podporu. |
| --- | --- |

(47)

Slovenské orgány nepokládají systém RES za formu státní podpory, ale spíše za záležitost vyrovnávání prostředků v souladu s příslušnými kritérii systému RES pro pojištěnce; jedná se tedy o případ solidarity mezi pojištěnci, a proto nejde o státní podporu.

3.6.   PŘEVOD POJISTNÝCH KMENŮ NA POJIŠŤOVNY SZP A VšZP

| (48) | Dalším opatřením, na něž byla Komise upozorněna v době, kdy prováděla předběžné posouzení, bylo několik přímých převodů pojistných kmenů. Tyto pojistné kmeny byly převáděny z jiných zdravotních pojišťoven, jež byly postupně rušeny s likvidací, na SZP a VšZP (převeden byl zejména pojistný kmen společnosti Družstevná zdravotná poisťovňa (DZP) na VšZP a pojistný kmen společnosti Evropská zdravotná poisťovňa (EZP) na SZP). K těmto převodům docházelo za současné intervence státu. |
| --- | --- |

(48)

Dalším opatřením, na něž byla Komise upozorněna v době, kdy prováděla předběžné posouzení, bylo několik přímých převodů pojistných kmenů. Tyto pojistné kmeny byly převáděny z jiných zdravotních pojišťoven, jež byly postupně rušeny s likvidací, na SZP a VšZP (převeden byl zejména pojistný kmen společnosti Družstevná zdravotná poisťovňa (DZP) na VšZP a pojistný kmen společnosti Evropská zdravotná poisťovňa (EZP) na SZP). K těmto převodům docházelo za současné intervence státu.

| (49) | Podle pojišťovny Dôvera byly pojistné kmeny EZP převedeny přímo na SZP, přestože na trhu byly další subjekty, které o ně projevily zájem; omezení a podmínky převodu přitom nebyly jasné. |
| --- | --- |

(49)

Podle pojišťovny Dôvera byly pojistné kmeny EZP převedeny přímo na SZP, přestože na trhu byly další subjekty, které o ně projevily zájem; omezení a podmínky převodu přitom nebyly jasné.

| (50) | Slovenská republika tvrdí, že rozhodnutí ÚDZS převést pojistný kmen pojišťovny EZP na SZP bez protiplnění je v souladu s ustanoveními zákona č. 581/2004 Z. z. a že bylo zachováno právo pojištěnců na výběr zdravotní pojišťovny. Slovenské orgány tvrdí, že zájem o tento pojistný kmen sice projevily i další pojišťovny, avšak za podmínek, které by nepřiměřeně prodloužily postup likvidace. Navíc vzhledem k tomu, že se převod pojistných kmenů podle slovenských orgánů týkal všech pohledávek a všech závazků likvidovaných pojišťoven, nezískaly jím přebírající pojišťovny VšZP a SZP žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(50)

Slovenská republika tvrdí, že rozhodnutí ÚDZS převést pojistný kmen pojišťovny EZP na SZP bez protiplnění je v souladu s ustanoveními zákona č. 581/2004 Z. z. a že bylo zachováno právo pojištěnců na výběr zdravotní pojišťovny. Slovenské orgány tvrdí, že zájem o tento pojistný kmen sice projevily i další pojišťovny, avšak za podmínek, které by nepřiměřeně prodloužily postup likvidace. Navíc vzhledem k tomu, že se převod pojistných kmenů podle slovenských orgánů týkal všech pohledávek a všech závazků likvidovaných pojišťoven, nezískaly jím přebírající pojišťovny VšZP a SZP žádnou výhodu.

4.   DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (51) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o určení hospodářské či nehospodářské povahy dotčené činnosti. Uvedla, že se zřetelem ke specifikům předmětné věci mohly SZP/VšZP, jakož i ostatní společnosti, jež ve Slovenské republice nabízejí zdravotní pojištění v rámci povinného systému, vykonávat od 1. ledna 2005 hospodářskou činnost. Domnívala se, že kombinace hospodářských a nehospodářských znaků systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice vyžadovala, aby byla provedena hloubková analýza jednotlivých prvků a jejich příslušného významu v rámci systému. Cílem této analýzy mělo být určit, zda má být činnost povinného zdravotního pojištění při způsobu její organizace a výkonu ve Slovenské republice považována za činnost hospodářské (od 1. ledna 2005), nebo nehospodářské povahy. |
| --- | --- |

(51)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o určení hospodářské či nehospodářské povahy dotčené činnosti. Uvedla, že se zřetelem ke specifikům předmětné věci mohly SZP/VšZP, jakož i ostatní společnosti, jež ve Slovenské republice nabízejí zdravotní pojištění v rámci povinného systému, vykonávat od 1. ledna 2005 hospodářskou činnost. Domnívala se, že kombinace hospodářských a nehospodářských znaků systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice vyžadovala, aby byla provedena hloubková analýza jednotlivých prvků a jejich příslušného významu v rámci systému. Cílem této analýzy mělo být určit, zda má být činnost povinného zdravotního pojištění při způsobu její organizace a výkonu ve Slovenské republice považována za činnost hospodářské (od 1. ledna 2005), nebo nehospodářské povahy.

| (52) | Komise též uvedla, že bude-li nutno tuto činnost považovat za činnost hospodářské povahy, neměla by k dispozici dostatek informací k určení toho, zda zkoumaná opatření poskytla pojišťovnám SZP a VšZP selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(52)

Komise též uvedla, že bude-li nutno tuto činnost považovat za činnost hospodářské povahy, neměla by k dispozici dostatek informací k určení toho, zda zkoumaná opatření poskytla pojišťovnám SZP a VšZP selektivní výhodu.

| (53) | Komise dospěla k závěru, že v tomto stadiu nemůže vyloučit existenci státní podpory, a to při absenci konkrétních argumentů či jasných indikací, pokud jde o jejich slučitelnost s vnitřním trhem. Komise následně vyjádřila pochybnosti, zda by bylo možno tato opatření považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud dospěje k závěru, že tato opatření lze považovat za státní podporu. |
| --- | --- |

(53)

Komise dospěla k závěru, že v tomto stadiu nemůže vyloučit existenci státní podpory, a to při absenci konkrétních argumentů či jasných indikací, pokud jde o jejich slučitelnost s vnitřním trhem. Komise následně vyjádřila pochybnosti, zda by bylo možno tato opatření považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud dospěje k závěru, že tato opatření lze považovat za státní podporu.

| (54) | V této souvislosti Komise uvedla, že konečný závěr týkající se otázky, zda výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice skutečně je činností hospodářské, nebo nehospodářské povahy, zda opatření státu splňují všechny ostatní podmínky k tomu, aby představovala státní podporu, a pokud ano, zda jsou slučitelná s vnitřním trhem, lze vyvodit až v závěrečném rozhodnutí. Toto rozhodnutí může Komise přijmout až po dokončení formálního vyšetřovacího řízení a po shromáždění a důkladném posouzení všech dostupných informací (včetně dalších připomínek členského státu a třetích stran). |
| --- | --- |

(54)

V této souvislosti Komise uvedla, že konečný závěr týkající se otázky, zda výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice skutečně je činností hospodářské, nebo nehospodářské povahy, zda opatření státu splňují všechny ostatní podmínky k tomu, aby představovala státní podporu, a pokud ano, zda jsou slučitelná s vnitřním trhem, lze vyvodit až v závěrečném rozhodnutí. Toto rozhodnutí může Komise přijmout až po dokončení formálního vyšetřovacího řízení a po shromáždění a důkladném posouzení všech dostupných informací (včetně dalších připomínek členského státu a třetích stran).

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (55) | Komisi byly doručeny tyto připomínky zúčastněných třetích stran, jejichž shrnutí je uvedeno dále: |
| --- | --- |

(55)

Komisi byly doručeny tyto připomínky zúčastněných třetích stran, jejichž shrnutí je uvedeno dále:

5.1.   DÔVERA

| (56) | V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení pojišťovna Dôvera jako stěžovatel poskytla doplňující informace o systému zdravotního pojištění a doplňující zdůvodnění, a to především s cílem podpořit své tvrzení, že SZP/VšZP jsou podniky, na něž se vztahuje právo hospodářské soutěže, a že měly prospěch z neslučitelné státní podpory. |
| --- | --- |

(56)

V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení pojišťovna Dôvera jako stěžovatel poskytla doplňující informace o systému zdravotního pojištění a doplňující zdůvodnění, a to především s cílem podpořit své tvrzení, že SZP/VšZP jsou podniky, na něž se vztahuje právo hospodářské soutěže, a že měly prospěch z neslučitelné státní podpory.

| (57) | Pojišťovna Dôvera upozorňuje na to, že SZP/VšZP konkurují soukromým zdravotním pojišťovnám, nabízejí tytéž služby a současně se snaží dosahovat zisku; pojišťovna se přitom odvolává na své předcházející dopisy o hospodářské povaze činnosti a na nedávnou judikaturu Soudního dvora (33). V této souvislosti pojišťovna Dôvera tvrdí, že vícero prvků předložených Slovenskou republikou, uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení a poukazujících na nehospodářskou povahu činností SZP/VšZP, neobstojí ve zkoumání. Podle pojišťovny Dôvera se mělo reformou v letech 2004–2005 vytvořit konkurenční tržní prostředí a tato skutečnost byla uznána a potvrzena slovenskou justicí (tj. Ústavním soudem Slovenské republiky), jakož i samotnými slovenskými orgány. Pojišťovna Dôvera v této souvislosti upozorňuje i na skutečnost, že poskytovatelé pojištění soutěží o poskytovatele zdravotní péče prostřednictvím selektivních smluv a jednání o cenách a kvalitě služeb, a poukazuje na marketingové kampaně zdravotních pojišťoven zaměřené na udržení a přilákání klientů. Pojišťovna Dôvera dále odmítá tvrzení o výlučně sociální povaze systému. Poukazuje na možnost poskytovatelů zdravotního pojištění dosahovat zisků a rozdělovat je a na ochotu soukromých investorů investovat do subjektů působících ve slovenském odvětví povinného zdravotního pojištění. |
| --- | --- |

(57)

Pojišťovna Dôvera upozorňuje na to, že SZP/VšZP konkurují soukromým zdravotním pojišťovnám, nabízejí tytéž služby a současně se snaží dosahovat zisku; pojišťovna se přitom odvolává na své předcházející dopisy o hospodářské povaze činnosti a na nedávnou judikaturu Soudního dvora (33). V této souvislosti pojišťovna Dôvera tvrdí, že vícero prvků předložených Slovenskou republikou, uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení a poukazujících na nehospodářskou povahu činností SZP/VšZP, neobstojí ve zkoumání. Podle pojišťovny Dôvera se mělo reformou v letech 2004–2005 vytvořit konkurenční tržní prostředí a tato skutečnost byla uznána a potvrzena slovenskou justicí (tj. Ústavním soudem Slovenské republiky), jakož i samotnými slovenskými orgány. Pojišťovna Dôvera v této souvislosti upozorňuje i na skutečnost, že poskytovatelé pojištění soutěží o poskytovatele zdravotní péče prostřednictvím selektivních smluv a jednání o cenách a kvalitě služeb, a poukazuje na marketingové kampaně zdravotních pojišťoven zaměřené na udržení a přilákání klientů. Pojišťovna Dôvera dále odmítá tvrzení o výlučně sociální povaze systému. Poukazuje na možnost poskytovatelů zdravotního pojištění dosahovat zisků a rozdělovat je a na ochotu soukromých investorů investovat do subjektů působících ve slovenském odvětví povinného zdravotního pojištění.

| (58) | Odvolávajíce se na své předcházející dopisy zaslané Komisi před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení pojišťovna Dôvera dále tvrdí, že všechna opatření uvedená v daném rozhodnutí by měla být pokládána za neoprávněnou podporu, neboť byly naplněny všechny další prvky čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle jejího názoru jednání Slovenské republiky v souvislosti se zvýšením základního kapitálu SZP v roce 2006 a VšZP v roce 2010 nelze považovat za jednání investora v tržním hospodářství. Pojišťovna Dôvera též tvrdí, že Slovenská republika činila mezi SZP/VšZP a soukromými pojišťovnami rozdíly, a to příznivějším zacházením se SZP v rámci oddlužování v letech 2003–2005, jakož i zavedením dvou nových kritérií do systému vyrovnávání rizik v letech 2009 a 2012. Pokud jde o převod pojistných kmenů, zaměřuje se pojišťovna Dôvera ve svých připomínkách na převod pojistného kmene pojišťovny EZP, neboť k předchozímu převodu pojistného kmene na VšZP nemá informace. V této souvislosti tvrdí, že slovenské orgány mohly Komisi poskytnout chybné informace o příslušném právním rámci týkajícím se tohoto převodu pojistného kmene. |
| --- | --- |

(58)

Odvolávajíce se na své předcházející dopisy zaslané Komisi před vydáním rozhodnutí o zahájení řízení pojišťovna Dôvera dále tvrdí, že všechna opatření uvedená v daném rozhodnutí by měla být pokládána za neoprávněnou podporu, neboť byly naplněny všechny další prvky čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle jejího názoru jednání Slovenské republiky v souvislosti se zvýšením základního kapitálu SZP v roce 2006 a VšZP v roce 2010 nelze považovat za jednání investora v tržním hospodářství. Pojišťovna Dôvera též tvrdí, že Slovenská republika činila mezi SZP/VšZP a soukromými pojišťovnami rozdíly, a to příznivějším zacházením se SZP v rámci oddlužování v letech 2003–2005, jakož i zavedením dvou nových kritérií do systému vyrovnávání rizik v letech 2009 a 2012. Pokud jde o převod pojistných kmenů, zaměřuje se pojišťovna Dôvera ve svých připomínkách na převod pojistného kmene pojišťovny EZP, neboť k předchozímu převodu pojistného kmene na VšZP nemá informace. V této souvislosti tvrdí, že slovenské orgány mohly Komisi poskytnout chybné informace o příslušném právním rámci týkajícím se tohoto převodu pojistného kmene.

| (59) | Pojišťovna Dôvera tvrdí, že slovenské orgány neprokázaly, že poskytování povinného zdravotního pojištění je službou všeobecného zájmu, a tedy zpochybňuje samotný základ analýzy podle judikatury ve věci Altmark
   (34) a balíčku Komise týkajícího se služeb obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(59)

Pojišťovna Dôvera tvrdí, že slovenské orgány neprokázaly, že poskytování povinného zdravotního pojištění je službou všeobecného zájmu, a tedy zpochybňuje samotný základ analýzy podle judikatury ve věci Altmark
   (34) a balíčku Komise týkajícího se služeb obecného hospodářského zájmu.

5.2.   POJIŠŤOVNA UNION

| (60) | Připomínky pojišťovny Union – dalšího soukromého konkurenta SZP/VšZP – k rozhodnutí o zahájení řízení se obecně shodují s připomínkami pojišťovny Dôvera s tím, že podle těchto připomínek jsou pojišťovny SZP a VšZP podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojišťovna Union tvrdí, že pět ze šesti opatření popsaných v oddíle 3 tohoto rozhodnutí představuje státní podporu a je neslučitelných s vnitřním trhem. Pokud jde o šesté opatření, tedy systém RES, pojišťovna Union tvrdí, že by mohlo potenciálně splňovat podmínky judikatury ve věci Altmark, pokud jde o kompenzaci za služby ve veřejném zájmu, nebo by mohlo být slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy, což si žádá další posouzení jeho možného diskriminačního přístupu ve prospěch čistého příjemce systému RES, tedy ve prospěch SZP/VšZP. |
| --- | --- |

(60)

Připomínky pojišťovny Union – dalšího soukromého konkurenta SZP/VšZP – k rozhodnutí o zahájení řízení se obecně shodují s připomínkami pojišťovny Dôvera s tím, že podle těchto připomínek jsou pojišťovny SZP a VšZP podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojišťovna Union tvrdí, že pět ze šesti opatření popsaných v oddíle 3 tohoto rozhodnutí představuje státní podporu a je neslučitelných s vnitřním trhem. Pokud jde o šesté opatření, tedy systém RES, pojišťovna Union tvrdí, že by mohlo potenciálně splňovat podmínky judikatury ve věci Altmark, pokud jde o kompenzaci za služby ve veřejném zájmu, nebo by mohlo být slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy, což si žádá další posouzení jeho možného diskriminačního přístupu ve prospěch čistého příjemce systému RES, tedy ve prospěch SZP/VšZP.

5.3.   HPI, INEKO A ZZP

| (61) | Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od dalších tří třetích stran, tj. organizace HPI, institutu INEKO a sdružení ZZP, značně podporují stanovisko stěžovatele, pojišťovny Dôvera, a pojišťovny Union, podle něhož má předmětná činnost hospodářskou povahu a opatření jsou státní podporou spočívající v poskytnutí selektivní výhody pojišťovně SZP/VšZP. Tyto třetí strany jsou přitom přesvědčeny, že poskytovatelé zdravotního pojištění působí v konkurenčním prostředí (a k přilákání klientů používají různé způsoby), a tvrdí, že stát svým státním zdravotním pojišťovnám poskytl přednostní zacházení. |
| --- | --- |

(61)

Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od dalších tří třetích stran, tj. organizace HPI, institutu INEKO a sdružení ZZP, značně podporují stanovisko stěžovatele, pojišťovny Dôvera, a pojišťovny Union, podle něhož má předmětná činnost hospodářskou povahu a opatření jsou státní podporou spočívající v poskytnutí selektivní výhody pojišťovně SZP/VšZP. Tyto třetí strany jsou přitom přesvědčeny, že poskytovatelé zdravotního pojištění působí v konkurenčním prostředí (a k přilákání klientů používají různé způsoby), a tvrdí, že stát svým státním zdravotním pojišťovnám poskytl přednostní zacházení.

6.   PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A PŘEDLOŽENÍ DALŠÍCH INFORMACÍ SLOVENSKOU REPUBLIKOU

| (62) | Slovenská republika předložila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a připomínky k vyjádření třetích stran. |
| --- | --- |

(62)

Slovenská republika předložila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení a připomínky k vyjádření třetích stran.

| (63) | Slovenské orgány ve svých připomínkách poskytly vysvětlení a další argumenty k podpoře svého stanoviska, že na systém povinného zdravotního pojištění se nevztahují pravidla hospodářské soutěže, neboť tento systém nepředstavuje hospodářskou činnost. Tyto orgány tvrdí, že slovenské povinné zdravotní pojištění nelze považovat za hospodářskou činnost v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora (35), a to zejména z těchto důvodů:






  a) | systém má sociální cíl, |
| --- | --- | --- |

(63)

Slovenské orgány ve svých připomínkách poskytly vysvětlení a další argumenty k podpoře svého stanoviska, že na systém povinného zdravotního pojištění se nevztahují pravidla hospodářské soutěže, neboť tento systém nepředstavuje hospodářskou činnost. Tyto orgány tvrdí, že slovenské povinné zdravotní pojištění nelze považovat za hospodářskou činnost v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora (35), a to zejména z těchto důvodů:

a)

systém má sociální cíl,

| b) | systém je založen na solidaritě, zejména vzhledem k těmto skutečnostem:






  i) | povinný vstup do systému pro slovenské rezidenty, |
| --- | --- | --- |

b)

systém je založen na solidaritě, zejména vzhledem k těmto skutečnostem:

i)

povinný vstup do systému pro slovenské rezidenty,

| ii) | všichni pojištěnci mají zaručenu stejnou minimální úroveň plnění, |
| --- | --- |

ii)

všichni pojištěnci mají zaručenu stejnou minimální úroveň plnění,

| iii) | příspěvky nesouvisí s plněními pro jednotlivce, neboť jsou pevně stanoveny zákonem (neexistuje hospodářská soutěž v souvislosti s cenami), |
| --- | --- |

iii)

příspěvky nesouvisí s plněními pro jednotlivce, neboť jsou pevně stanoveny zákonem (neexistuje hospodářská soutěž v souvislosti s cenami),

| iv) | mezi pojištěnci existuje solidarita v souvislosti s rizikem – systém RES a společná tarifikace, |
| --- | --- |

iv)

mezi pojištěnci existuje solidarita v souvislosti s rizikem – systém RES a společná tarifikace,

| c) | existuje podrobný regulační rámec, na nějž dohlíží stát: postavení, práva a povinnosti všech zdravotních pojišťoven jsou stanoveny zákonem. |
| --- | --- |

c)

existuje podrobný regulační rámec, na nějž dohlíží stát: postavení, práva a povinnosti všech zdravotních pojišťoven jsou stanoveny zákonem.

| (64) | Slovenská republika vyvrací domněnku, že z důvodu legislativních změn v roce 2005 se slovenský systém zdravotnictví změnil na systém obchodní, a tvrdí, že systém nikdy nepřišel o svou veřejnou, nehospodářskou povahu. Upozorňuje též na skutečnost, že slovenský systém zdravotního pojištění je součástí systému sociálního zabezpečení, a poukazuje na pravomoci členských států podle čl. 168 odst. 7 Smlouvy týkající se organizace a poskytování služeb zdravotní péče. |
| --- | --- |

(64)

Slovenská republika vyvrací domněnku, že z důvodu legislativních změn v roce 2005 se slovenský systém zdravotnictví změnil na systém obchodní, a tvrdí, že systém nikdy nepřišel o svou veřejnou, nehospodářskou povahu. Upozorňuje též na skutečnost, že slovenský systém zdravotního pojištění je součástí systému sociálního zabezpečení, a poukazuje na pravomoci členských států podle čl. 168 odst. 7 Smlouvy týkající se organizace a poskytování služeb zdravotní péče.

| (65) | Slovenské orgány dále uvádějí, že reformou zdravotního pojištění nebylo veřejné zdravotní pojištění nahrazeno soukromým zdravotním pojištěním a že soukromým poskytovatelům pojištění se neotevřelo krytí žádného rizika týkajícího se zákonného sociálního zabezpečení. Podle Slovenské republiky bylo hlavním cílem reformy odvětví zdravotnictví nastavit přesná pravidla nakládání s finančními prostředky přidělenými na zdravotnictví s tím, že jako vhodný způsob nastavení těchto pravidel se jevila reorganizace všech stávajících zdravotních pojišťoven na akciové společnosti s jasně vymezenými účetními pravidly, jež měla proběhnout do 30. září 2005. Slovenské orgány se domnívají, že všichni poskytovatelé zdravotního pojištění ve Slovenské republice jsou zapojeni do hospodaření s veřejnými finančními prostředky, jež jim byly svěřeny v rámci systému veřejného zdravotního pojištění. |
| --- | --- |

(65)

Slovenské orgány dále uvádějí, že reformou zdravotního pojištění nebylo veřejné zdravotní pojištění nahrazeno soukromým zdravotním pojištěním a že soukromým poskytovatelům pojištění se neotevřelo krytí žádného rizika týkajícího se zákonného sociálního zabezpečení. Podle Slovenské republiky bylo hlavním cílem reformy odvětví zdravotnictví nastavit přesná pravidla nakládání s finančními prostředky přidělenými na zdravotnictví s tím, že jako vhodný způsob nastavení těchto pravidel se jevila reorganizace všech stávajících zdravotních pojišťoven na akciové společnosti s jasně vymezenými účetními pravidly, jež měla proběhnout do 30. září 2005. Slovenské orgány se domnívají, že všichni poskytovatelé zdravotního pojištění ve Slovenské republice jsou zapojeni do hospodaření s veřejnými finančními prostředky, jež jim byly svěřeny v rámci systému veřejného zdravotního pojištění.

| (66) | Podle slovenských orgánů by skutečnost, že slovenský systém povinného zdravotního pojištění umožňuje omezený stupeň hospodářské soutěže v oblasti kvality, bylo možno vnímat jako prvek, který podněcuje zdravotní pojišťovny, aby ekonomicky fungovaly v souladu se zásadami řádného hospodaření v zájmu správného fungování systému, ne však jako prvek, jenž by mohl ovlivnit nehospodářskou povahu systému zdravotního pojištění jako celku. |
| --- | --- |

(66)

Podle slovenských orgánů by skutečnost, že slovenský systém povinného zdravotního pojištění umožňuje omezený stupeň hospodářské soutěže v oblasti kvality, bylo možno vnímat jako prvek, který podněcuje zdravotní pojišťovny, aby ekonomicky fungovaly v souladu se zásadami řádného hospodaření v zájmu správného fungování systému, ne však jako prvek, jenž by mohl ovlivnit nehospodářskou povahu systému zdravotního pojištění jako celku.

| (67) | Slovenské orgány též vysvětlily, že finanční prostředky shromážděné a rozdělované v rámci struktury slovenského systému veřejného zdravotního pojištění prostřednictvím zdravotních pojišťoven představují celkové množství příspěvků veřejného zdravotního pojištění, které jsou podle zákona povinné, a proto jsou součástí veřejných financí Slovenska. Všechny zdravotní pojišťovny jsou proto pověřeny úkolem hospodařit s veřejnými finančními prostředky vybranými od veřejnosti v souladu s příslušnými právními předpisy s cílem použít tyto prostředky na úhradu zdravotní péče. |
| --- | --- |

(67)

Slovenské orgány též vysvětlily, že finanční prostředky shromážděné a rozdělované v rámci struktury slovenského systému veřejného zdravotního pojištění prostřednictvím zdravotních pojišťoven představují celkové množství příspěvků veřejného zdravotního pojištění, které jsou podle zákona povinné, a proto jsou součástí veřejných financí Slovenska. Všechny zdravotní pojišťovny jsou proto pověřeny úkolem hospodařit s veřejnými finančními prostředky vybranými od veřejnosti v souladu s příslušnými právními předpisy s cílem použít tyto prostředky na úhradu zdravotní péče.

| (68) | Na podporu svého tvrzení slovenské orgány dále připomněly, že i po zrušení zákazu rozdělovat zisk v roce 2011 se pozměňujícím zákonem č. 250/2011 zdravotním pojišťovnám povolilo dosahovat zisku jen za přesně vymezených podmínek, tj.:






  a) | zavedení daně ze zisků zdravotních pojišťoven, |
| --- | --- | --- |

(68)

Na podporu svého tvrzení slovenské orgány dále připomněly, že i po zrušení zákazu rozdělovat zisk v roce 2011 se pozměňujícím zákonem č. 250/2011 zdravotním pojišťovnám povolilo dosahovat zisku jen za přesně vymezených podmínek, tj.:

a)

zavedení daně ze zisků zdravotních pojišťoven,

| b) | povinné použití zisku na tvorbu rezervního fondu nejméně do výše 20 % splaceného základního kapitálu pojišťovny (rezervní fond lze použít jen na úhradu ztráty dané pojišťovny), |
| --- | --- |

b)

povinné použití zisku na tvorbu rezervního fondu nejméně do výše 20 % splaceného základního kapitálu pojišťovny (rezervní fond lze použít jen na úhradu ztráty dané pojišťovny),

| c) | povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánované zdravotní péče pro pojištěnce zařazené na seznamy čekatelů (v důsledku toho zdravotní pojišťovny nemohou dosahovat zisku na úkor svých klientů tím, že je zařadí na seznamy čekatelů namísto toho, aby rychle uhradily jejich zdravotní péči; uvedená skutečnost je podstatná z hlediska souladu se všeobecně uznávanými účetními zásadami v oblasti zdravotního pojištění). |
| --- | --- |

c)

povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánované zdravotní péče pro pojištěnce zařazené na seznamy čekatelů (v důsledku toho zdravotní pojišťovny nemohou dosahovat zisku na úkor svých klientů tím, že je zařadí na seznamy čekatelů namísto toho, aby rychle uhradily jejich zdravotní péči; uvedená skutečnost je podstatná z hlediska souladu se všeobecně uznávanými účetními zásadami v oblasti zdravotního pojištění).

| (69) | V této souvislosti slovenské orgány poskytly vysvětlení, že když VšZP vykázala přebytek, vytvořila fond zdravotní péče na úhradu využívání zdravotní péče a financování mimořádně nákladné zdravotní péče hrazené z veřejného zdravotního pojištění. Mimoto v letech, kdy pojišťovna VšZP vykázala přebytek, byla část z něj přidělena do zákonného rezervního fondu, který byl později použit na snížení akumulovaných ztrát. Podle slovenských orgánů tedy státní zdravotní pojišťovny akcionářům nikdy nevyplatily žádný zisk, jehož dosáhly. |
| --- | --- |

(69)

V této souvislosti slovenské orgány poskytly vysvětlení, že když VšZP vykázala přebytek, vytvořila fond zdravotní péče na úhradu využívání zdravotní péče a financování mimořádně nákladné zdravotní péče hrazené z veřejného zdravotního pojištění. Mimoto v letech, kdy pojišťovna VšZP vykázala přebytek, byla část z něj přidělena do zákonného rezervního fondu, který byl později použit na snížení akumulovaných ztrát. Podle slovenských orgánů tedy státní zdravotní pojišťovny akcionářům nikdy nevyplatily žádný zisk, jehož dosáhly.

| (70) | V této souvislosti Slovenská republika poukazuje i na další omezení zdravotních pojišťoven týkající se skutečnosti, že pojišťovny si mohou půjčovat finanční prostředky jen podle ustanovení zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlech veřejné správy a na základě předchozího souhlasu ÚDZS. |
| --- | --- |

(70)

V této souvislosti Slovenská republika poukazuje i na další omezení zdravotních pojišťoven týkající se skutečnosti, že pojišťovny si mohou půjčovat finanční prostředky jen podle ustanovení zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlech veřejné správy a na základě předchozího souhlasu ÚDZS.

| (71) | K další podpoře svého tvrzení, že se na činnost v oblasti povinného zdravotního pojištění nevztahují pravidla hospodářské soutěže, orgány upozornily i na vyšetřování Protimonopolního úřadu Slovenské republiky z roku 2009. Při tomto vyšetřování se zjistilo, že jsou činnosti zdravotních pojišťoven vykonávány v rámci systému, jenž se vyznačuje vysokou měrou solidarity a v němž je zdravotní péče poskytována bezplatně, a že jsou podstatné prvky těchto činností regulovány státem, takže činnosti, jež zdravotní pojišťovny vykonávají při poskytování veřejného zdravotního pojištění, nelze považovat za hospodářskou činnost podniků, která narušuje hospodářskou soutěž. Proto se podle Protimonopolního úřadu Slovenské republiky slovenský zákon o hospodářské soutěži nevztahuje na činnosti zdravotních pojišťoven vykonávané při poskytování veřejného zdravotního pojištění (36). |
| --- | --- |

(71)

K další podpoře svého tvrzení, že se na činnost v oblasti povinného zdravotního pojištění nevztahují pravidla hospodářské soutěže, orgány upozornily i na vyšetřování Protimonopolního úřadu Slovenské republiky z roku 2009. Při tomto vyšetřování se zjistilo, že jsou činnosti zdravotních pojišťoven vykonávány v rámci systému, jenž se vyznačuje vysokou měrou solidarity a v němž je zdravotní péče poskytována bezplatně, a že jsou podstatné prvky těchto činností regulovány státem, takže činnosti, jež zdravotní pojišťovny vykonávají při poskytování veřejného zdravotního pojištění, nelze považovat za hospodářskou činnost podniků, která narušuje hospodářskou soutěž. Proto se podle Protimonopolního úřadu Slovenské republiky slovenský zákon o hospodářské soutěži nevztahuje na činnosti zdravotních pojišťoven vykonávané při poskytování veřejného zdravotního pojištění (36).

| (72) | Slovenské orgány též vysvětlily, že v roce 2011 Ústavní soud vyhlásil, že zákaz rozdělování zisku z roku 2007 byl protiústavní, neboť jím byla narušena slovenská ústavní práva v oblasti vlastnictví, avšak nesouhlasil s názorem, že jsou zákonem o zdravotních pojišťovnách omezovány zásady tržního hospodářství. Poukazují dále na skutečnost, že Ústavní soud mimoto v této souvislosti poznamenal, že právní předpisy v oblasti zdravotního pojištění, jimiž je vyloučen nebo významně omezen vliv nástrojů tržního hospodářství, a jimiž je tudíž narušena hospodářská soutěž, jsou z hlediska ústavy přijatelné. |
| --- | --- |

(72)

Slovenské orgány též vysvětlily, že v roce 2011 Ústavní soud vyhlásil, že zákaz rozdělování zisku z roku 2007 byl protiústavní, neboť jím byla narušena slovenská ústavní práva v oblasti vlastnictví, avšak nesouhlasil s názorem, že jsou zákonem o zdravotních pojišťovnách omezovány zásady tržního hospodářství. Poukazují dále na skutečnost, že Ústavní soud mimoto v této souvislosti poznamenal, že právní předpisy v oblasti zdravotního pojištění, jimiž je vyloučen nebo významně omezen vliv nástrojů tržního hospodářství, a jimiž je tudíž narušena hospodářská soutěž, jsou z hlediska ústavy přijatelné.

| (73) | Kromě tvrzení, že činnost povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice nespadá do oblasti působnosti pravidel hospodářské soutěže, slovenské orgány tvrdí, že opatření nesplňují další kritéria státní podpory podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V této souvislosti tvrdí, že kapitálové injekce z let 2006 a 2009 nepředstavovaly podporu, neboť při nich byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství. Dále odmítají tvrzení, že došlo k neopodstatněnému diskriminačnímu zacházení v rámci oddlužování ze strany společnosti Veriteľ a. s., a trvají na tom, že VšZP nebyla v roce 2006 udělena žádná dotace a že při této operaci šlo spíše o běžnou úhradu existujících nesporných závazků státem. Slovenské orgány poskytly další podrobnosti o převodech pojistného kmene DZP na VšZP a pojistného kmene EZP na SZP a tvrdí, že ani tyto převody neposkytly SZP/VšZP selektivní výhodu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Poskytly i další informace o systému RES, vysvětlily zejména způsob, jakým se v letech 2006 až 2012 (měsíčně a ročně) rozdělovaly příspěvky, a tvrdily, že ani toto opatření nepředstavuje státní podporu, neboť jsou jeho prostřednictvím vyrovnávána rizika, jež jsou součástí systému z důvodu existence jednotných sazeb příspěvků pro všechny skupiny pojištěnců s různým stupněm rizika. |
| --- | --- |

(73)

Kromě tvrzení, že činnost povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice nespadá do oblasti působnosti pravidel hospodářské soutěže, slovenské orgány tvrdí, že opatření nesplňují další kritéria státní podpory podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V této souvislosti tvrdí, že kapitálové injekce z let 2006 a 2009 nepředstavovaly podporu, neboť při nich byla dodržena zásada investora v tržním hospodářství. Dále odmítají tvrzení, že došlo k neopodstatněnému diskriminačnímu zacházení v rámci oddlužování ze strany společnosti Veriteľ a. s., a trvají na tom, že VšZP nebyla v roce 2006 udělena žádná dotace a že při této operaci šlo spíše o běžnou úhradu existujících nesporných závazků státem. Slovenské orgány poskytly další podrobnosti o převodech pojistného kmene DZP na VšZP a pojistného kmene EZP na SZP a tvrdí, že ani tyto převody neposkytly SZP/VšZP selektivní výhodu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Poskytly i další informace o systému RES, vysvětlily zejména způsob, jakým se v letech 2006 až 2012 (měsíčně a ročně) rozdělovaly příspěvky, a tvrdily, že ani toto opatření nepředstavuje státní podporu, neboť jsou jeho prostřednictvím vyrovnávána rizika, jež jsou součástí systému z důvodu existence jednotných sazeb příspěvků pro všechny skupiny pojištěnců s různým stupněm rizika.

| (74) | Slovenské orgány věnovaly své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení obhajobě svého stanoviska, že SZP/VšZP z důvodu neexistence hospodářské činnosti nepředstavují podniky a že předmětná opatření jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, že neposkytla SZP/VšZP výhodu, a že tedy nepředstavují podporu. Nepovažovaly tudíž za potřebné předkládat argumenty týkající se slučitelnosti údajných opatření podpory. |
| --- | --- |

(74)

Slovenské orgány věnovaly své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení obhajobě svého stanoviska, že SZP/VšZP z důvodu neexistence hospodářské činnosti nepředstavují podniky a že předmětná opatření jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, že neposkytla SZP/VšZP výhodu, a že tedy nepředstavují podporu. Nepovažovaly tudíž za potřebné předkládat argumenty týkající se slučitelnosti údajných opatření podpory.

7.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (75) | V čl. 107 odst. 1 SFEU se stanoví: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, [...].“ |
| --- | --- |

(75)

V čl. 107 odst. 1 SFEU se stanoví: „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, [...].“

| (76) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU se pravidla státní podpory stanovená ve SFEU uplatní pouze v případě, je-li příjemcem podpory „podnik“. V judikatuře Soudního dvora Evropské unie se podnik pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy vymezuje jako jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na jeho právním postavení či způsobu jeho financování (37). Označení konkrétního subjektu za podnik tedy závisí plně na tom, má-li jeho činnost povahu hospodářskou, nebo nehospodářskou. |
| --- | --- |

(76)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU se pravidla státní podpory stanovená ve SFEU uplatní pouze v případě, je-li příjemcem podpory „podnik“. V judikatuře Soudního dvora Evropské unie se podnik pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy vymezuje jako jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na jeho právním postavení či způsobu jeho financování (37). Označení konkrétního subjektu za podnik tedy závisí plně na tom, má-li jeho činnost povahu hospodářskou, nebo nehospodářskou.

| (77) | Jak bylo vysvětleno v rozhodnutí o zahájení řízení, otázka, zdali opatření přijatá ve prospěch SZP/VšZP představují státní podporu, tedy závisí v prvé řadě na tom, zda a do jaké míry SZP/VšZP při působení v rámci systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice jednají jako podniky, neboť by mohly být považovány za subjekty uskutečňující hospodářskou činnost, jak je vymezeno v judikatuře. |
| --- | --- |

(77)

Jak bylo vysvětleno v rozhodnutí o zahájení řízení, otázka, zdali opatření přijatá ve prospěch SZP/VšZP představují státní podporu, tedy závisí v prvé řadě na tom, zda a do jaké míry SZP/VšZP při působení v rámci systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice jednají jako podniky, neboť by mohly být považovány za subjekty uskutečňující hospodářskou činnost, jak je vymezeno v judikatuře.

| (78) | Podle Soudního dvora Evropské unie je za hospodářskou činnost považována činnost spočívající v nabízení výrobků a/nebo služeb na daném trhu (38). Otázka, zda pro určité služby existuje trh, může v této souvislosti záviset na způsobu, jakým jsou tyto služby organizovány v dotyčném členském státě (39). Pravidla státní podpory se použijí pouze tehdy, pokud je určitá činnost vykonávána v tržním prostředí. Hospodářská povaha služeb stejného druhu se proto může v jednotlivých členských státech lišit. S ohledem na politickou volbu či hospodářský vývoj se kromě toho může označení dané služby časem změnit. Činnost, která dnes tržní činnost nepředstavuje, se jí v budoucnu může stát, a naopak (40). |
| --- | --- |

(78)

Podle Soudního dvora Evropské unie je za hospodářskou činnost považována činnost spočívající v nabízení výrobků a/nebo služeb na daném trhu (38). Otázka, zda pro určité služby existuje trh, může v této souvislosti záviset na způsobu, jakým jsou tyto služby organizovány v dotyčném členském státě (39). Pravidla státní podpory se použijí pouze tehdy, pokud je určitá činnost vykonávána v tržním prostředí. Hospodářská povaha služeb stejného druhu se proto může v jednotlivých členských státech lišit. S ohledem na politickou volbu či hospodářský vývoj se kromě toho může označení dané služby časem změnit. Činnost, která dnes tržní činnost nepředstavuje, se jí v budoucnu může stát, a naopak (40).

| (79) | Pokud jde o poskytování zdravotní péče, zařazení systémů zdravotní péče mezi systémy zahrnující hospodářskou činnost závisí na politických a hospodářských specifikách a na jejich konkrétní podobě a struktuře v dotčeném členském státě. Judikatura Soudního dvora Evropské unie v podstatě rozlišuje mezi systémy založenými na zásadě solidarity a systémy hospodářskými (41). |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o poskytování zdravotní péče, zařazení systémů zdravotní péče mezi systémy zahrnující hospodářskou činnost závisí na politických a hospodářských specifikách a na jejich konkrétní podobě a struktuře v dotčeném členském státě. Judikatura Soudního dvora Evropské unie v podstatě rozlišuje mezi systémy založenými na zásadě solidarity a systémy hospodářskými (41).

| (80) | K určení toho, zda je systém sociálního zabezpečení založen na solidaritě, a tudíž nezahrnuje hospodářskou činnost, používá judikatura Soudního dvora Evropské unie soubor kritérií. V této souvislosti může být relevantní vícero faktorů: i) zda je účast v systému povinná (42); ii) zda má systém výhradně sociální účel (43); iii) zda je systém neziskový (44); iv) zda jsou plnění nezávislá na odvedených příspěvcích (45); v) zda výše plnění není nutně úměrná výši příjmů pojištěnců (46) a vi) zda na systém dohlíží stát (47). |
| --- | --- |

(80)

K určení toho, zda je systém sociálního zabezpečení založen na solidaritě, a tudíž nezahrnuje hospodářskou činnost, používá judikatura Soudního dvora Evropské unie soubor kritérií. V této souvislosti může být relevantní vícero faktorů: i) zda je účast v systému povinná (42); ii) zda má systém výhradně sociální účel (43); iii) zda je systém neziskový (44); iv) zda jsou plnění nezávislá na odvedených příspěvcích (45); v) zda výše plnění není nutně úměrná výši příjmů pojištěnců (46) a vi) zda na systém dohlíží stát (47).

| (81) | Na rozdíl od systémů založených na solidaritě se systémy hospodářské obvykle vyznačují: i) nepovinným členstvím (48); ii) uplatňováním zásady kapitalizace, tj. závislostí nároků na odvedených příspěvcích a finančních výsledcích systému (49); iii) orientací na dosahování zisku (50) a iv) poskytováním doplňkového plnění v porovnání se základním systémem (51). |
| --- | --- |

(81)

Na rozdíl od systémů založených na solidaritě se systémy hospodářské obvykle vyznačují: i) nepovinným členstvím (48); ii) uplatňováním zásady kapitalizace, tj. závislostí nároků na odvedených příspěvcích a finančních výsledcích systému (49); iii) orientací na dosahování zisku (50) a iv) poskytováním doplňkového plnění v porovnání se základním systémem (51).

| (82) | V případě určitých systémů dochází ke kombinaci prvků obou kategorií (systému založeného na solidaritě a systému hospodářského) (52), takže aby bylo možné určit, zda má konkrétní systém hospodářskou, anebo nehospodářskou povahu, musí Komise v rámci daného systému ověřit přítomnost každého z jednotlivých prvků uvedených ve dvou předchozích bodech odůvodnění a musí posoudit význam těchto prvků (53). |
| --- | --- |

(82)

V případě určitých systémů dochází ke kombinaci prvků obou kategorií (systému založeného na solidaritě a systému hospodářského) (52), takže aby bylo možné určit, zda má konkrétní systém hospodářskou, anebo nehospodářskou povahu, musí Komise v rámci daného systému ověřit přítomnost každého z jednotlivých prvků uvedených ve dvou předchozích bodech odůvodnění a musí posoudit význam těchto prvků (53).

| (83) | Konečné určení toho, zda je poskytování služeb povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice nehospodářskou, nebo hospodářskou činností, tedy bude záviset na důkladné analýze konkrétního způsobu organizace a výkonu této činnosti v daném členském státě, a bude tudíž pro systém povinného zdravotního pojištění v dotčeném členském státě specifické. K této obecné skutečnosti bude Komise přihlížet při posuzování toho, zda sporná opatření údajně poskytnutá SZP/VšZP představují státní podporu jakožto opatření poskytnutá „podniku“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(83)

Konečné určení toho, zda je poskytování služeb povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice nehospodářskou, nebo hospodářskou činností, tedy bude záviset na důkladné analýze konkrétního způsobu organizace a výkonu této činnosti v daném členském státě, a bude tudíž pro systém povinného zdravotního pojištění v dotčeném členském státě specifické. K této obecné skutečnosti bude Komise přihlížet při posuzování toho, zda sporná opatření údajně poskytnutá SZP/VšZP představují státní podporu jakožto opatření poskytnutá „podniku“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (84) | Několik prvků týkajících se převážně fungování tohoto systému a skutečnost, že ústředním prvkem systému je zásada solidarity, poukazují na nehospodářskou povahu slovenského systému zdravotního pojištění, zejména pokud jde o jeho sociální znaky a cíle. |
| --- | --- |

(84)

Několik prvků týkajících se převážně fungování tohoto systému a skutečnost, že ústředním prvkem systému je zásada solidarity, poukazují na nehospodářskou povahu slovenského systému zdravotního pojištění, zejména pokud jde o jeho sociální znaky a cíle.

| (85) | Za prvé, účast v programu veřejného zdravotního pojištění je ze zákona povinná pro většinu obyvatel Slovenské republiky a služby zdravotní péče hrazené z povinného zdravotního pojištění jsou poskytovány bez ohledu na výši příspěvků, které pojištěnec odvede. Pojištěnec má právo si svobodně vybrat kteroukoli zdravotní pojišťovnu a na základě povinnosti umožnit svobodný vstup ho zdravotní pojišťovna, kterou si vybral, nesmí odmítnout pojistit z důvodu jeho věku, zdravotního stavu či rizika onemocnění (54). |
| --- | --- |

(85)

Za prvé, účast v programu veřejného zdravotního pojištění je ze zákona povinná pro většinu obyvatel Slovenské republiky a služby zdravotní péče hrazené z povinného zdravotního pojištění jsou poskytovány bez ohledu na výši příspěvků, které pojištěnec odvede. Pojištěnec má právo si svobodně vybrat kteroukoli zdravotní pojišťovnu a na základě povinnosti umožnit svobodný vstup ho zdravotní pojišťovna, kterou si vybral, nesmí odmítnout pojistit z důvodu jeho věku, zdravotního stavu či rizika onemocnění (54).

| (86) | Za druhé, povinné zdravotní pojištění na Slovensku je založeno na příspěvcích, které jsou pevně stanoveny zákonem ve výši úměrné příjmu pojištěnce a které se nezakládají na rozsahu pojištěného rizika (věk, zdravotní stav, rizika onemocnění pojištěnce). Mezi výší příspěvků odvedených jednotlivcem do systému a výší jím pobíraného plnění ze systému navíc neexistuje přímá souvislost. Z tohoto důvodu nemají pojišťovny možnost ovlivnit ani výši příspěvků, ani minimální úroveň krytí, na niž mají pojištěnci nárok, neboť tyto parametry stanoví vnitrostátní právní předpisy. |
| --- | --- |

(86)

Za druhé, povinné zdravotní pojištění na Slovensku je založeno na příspěvcích, které jsou pevně stanoveny zákonem ve výši úměrné příjmu pojištěnce a které se nezakládají na rozsahu pojištěného rizika (věk, zdravotní stav, rizika onemocnění pojištěnce). Mezi výší příspěvků odvedených jednotlivcem do systému a výší jím pobíraného plnění ze systému navíc neexistuje přímá souvislost. Z tohoto důvodu nemají pojišťovny možnost ovlivnit ani výši příspěvků, ani minimální úroveň krytí, na niž mají pojištěnci nárok, neboť tyto parametry stanoví vnitrostátní právní předpisy.

| (87) | Za třetí, všichni pojištěnci mají zákonem zaručenu stejnou základní úroveň plnění, která je ve skutečnosti velmi vysoká, neboť pokrývá téměř všechny úkony zdravotní péče poskytované na území Slovenské republiky. To znamená, že prostřednictvím systému povinného zdravotního pojištění je poskytována prakticky veškerá zdravotní péče (55). Prostřednictvím systému RES je ve Slovenské republice zaručeno sdílení pojistných rizik, čímž je solidarita ještě více posílena. Slovenský systém navíc stanoví zásadu společné tarifikace, takže pojišťovatelé nemohou stanovovat různou výši pojistného v závislosti na pojistném riziku. Současně jsou prostřednictvím vyrovnávání rizik částečně kompenzováni ti pojišťovatelé, kteří mají v pojistném kmeni rizikovější demografický profil. K této kompenzaci dochází přerozdělováním prostředků od pojišťovatelů, kteří hradí méně, než činí průměrná výše plnění, ve prospěch pojišťovatelů, kteří svým pojištěncům hradí více, než činí tato průměrná výše (56). |
| --- | --- |

(87)

Za třetí, všichni pojištěnci mají zákonem zaručenu stejnou základní úroveň plnění, která je ve skutečnosti velmi vysoká, neboť pokrývá téměř všechny úkony zdravotní péče poskytované na území Slovenské republiky. To znamená, že prostřednictvím systému povinného zdravotního pojištění je poskytována prakticky veškerá zdravotní péče (55). Prostřednictvím systému RES je ve Slovenské republice zaručeno sdílení pojistných rizik, čímž je solidarita ještě více posílena. Slovenský systém navíc stanoví zásadu společné tarifikace, takže pojišťovatelé nemohou stanovovat různou výši pojistného v závislosti na pojistném riziku. Současně jsou prostřednictvím vyrovnávání rizik částečně kompenzováni ti pojišťovatelé, kteří mají v pojistném kmeni rizikovější demografický profil. K této kompenzaci dochází přerozdělováním prostředků od pojišťovatelů, kteří hradí méně, než činí průměrná výše plnění, ve prospěch pojišťovatelů, kteří svým pojištěncům hradí více, než činí tato průměrná výše (56).

| (88) | Kromě uvedeného sociálního a solidárního charakteru Komise připomíná, že organizace a výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice probíhají v souladu se silným regulačním rámcem: postavení, práva a povinnosti všech zdravotních pojišťoven jsou určeny v zákonech, jimiž jsou stanoveny podrobné podmínky, a zdravotní pojišťovny působí pod přísným dohledem státu (57). |
| --- | --- |

(88)

Kromě uvedeného sociálního a solidárního charakteru Komise připomíná, že organizace a výkon povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice probíhají v souladu se silným regulačním rámcem: postavení, práva a povinnosti všech zdravotních pojišťoven jsou určeny v zákonech, jimiž jsou stanoveny podrobné podmínky, a zdravotní pojišťovny působí pod přísným dohledem státu (57).

| (89) | Na základě této charakteristiky dospěla Komise k závěru, že slovenský systém povinného zdravotního pojištění nemá hospodářskou povahu, a že SZP/VšZP tudíž nelze pokládat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (58). |
| --- | --- |

(89)

Na základě této charakteristiky dospěla Komise k závěru, že slovenský systém povinného zdravotního pojištění nemá hospodářskou povahu, a že SZP/VšZP tudíž nelze pokládat za „podnik“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (58).

| (90) | Komise uznává, že určité znaky slovenského systému povinného zdravotního pojištění by mohly naznačovat hospodářskou povahu činností vykonávaných v jeho rámci: i) přítomnost několika (veřejných a soukromých) poskytovatelů pojištění v odvětví povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice; ii) určitý stupeň hospodářské soutěže mezi těmito poskytovateli zdravotního pojištění, kteří iii) vykonávají činnost orientovanou na dosahování zisku, a iv) skutečnost, že Ústavní soud Slovenské republiky označil tuto činnost za otevřenou hospodářské soutěži. Komise se však domnívá, že přítomnost těchto znaků nezpochybňuje její závěr, že povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice představuje nehospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(90)

Komise uznává, že určité znaky slovenského systému povinného zdravotního pojištění by mohly naznačovat hospodářskou povahu činností vykonávaných v jeho rámci: i) přítomnost několika (veřejných a soukromých) poskytovatelů pojištění v odvětví povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice; ii) určitý stupeň hospodářské soutěže mezi těmito poskytovateli zdravotního pojištění, kteří iii) vykonávají činnost orientovanou na dosahování zisku, a iv) skutečnost, že Ústavní soud Slovenské republiky označil tuto činnost za otevřenou hospodářské soutěži. Komise se však domnívá, že přítomnost těchto znaků nezpochybňuje její závěr, že povinné zdravotní pojištění ve Slovenské republice představuje nehospodářskou činnost.

| (91) | Za prvé, Komise konstatuje, že existence několika (veřejných a soukromých) subjektů působících v odvětví povinného zdravotního pojištění sama o sobě nepoukazuje na hospodářskou povahu jejich činností v systému, v němž – jako bylo vysvětleno v 85. až 87. bodě odůvodnění – převládají sociální znaky a cíle systému, v němž ústředním prvkem fungování systému je zásada solidarity a v němž je státní dohled nad tímto systémem přísný. Takovýto výklad by přisoudil nepřiměřený význam spíše organizačním opatřením, která si vybral členský stát při řízení části svého systému sociálního zabezpečení, nežli podstatě daného systému (59). |
| --- | --- |

(91)

Za prvé, Komise konstatuje, že existence několika (veřejných a soukromých) subjektů působících v odvětví povinného zdravotního pojištění sama o sobě nepoukazuje na hospodářskou povahu jejich činností v systému, v němž – jako bylo vysvětleno v 85. až 87. bodě odůvodnění – převládají sociální znaky a cíle systému, v němž ústředním prvkem fungování systému je zásada solidarity a v němž je státní dohled nad tímto systémem přísný. Takovýto výklad by přisoudil nepřiměřený význam spíše organizačním opatřením, která si vybral členský stát při řízení části svého systému sociálního zabezpečení, nežli podstatě daného systému (59).

| (92) | Za druhé, z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že ani existence prostoru pro hospodářskou soutěž v systému zdravotního pojištění, ani skutečně fungující hospodářská soutěž, i kdyby její existence byla záměrem zákonodárce a i kdyby ji potvrdily soudy, nemusí nutně poukazovat na hospodářskou povahu dotčené činnosti. Soudní dvůr Evropské unie objasnil, že pro určení toho, zda povaha činností vykonávaných v rámci zákonného systému zdravotního pojištění – který podobně jako slovenský systém poskytuje určitý prostor pro hospodářskou soutěž – je hospodářská, nebo nehospodářská, jsou rozhodujícími prvky: povaha a úroveň této hospodářské soutěže, okolnosti, za nichž se tato hospodářská soutěž uskutečňuje, a přítomnost a význam dalších důležitých faktorů (60). V tomto případě není dovolen onen druh hospodářské soutěže, který je pro spotřebitele nejzajímavější, totiž cenová soutěž v oblasti výše příspěvků, neboť poskytovatelé zdravotního pojištění ve Slovenské republice nemohou měnit výši těchto příspěvků, která je pevně stanovena zákonem. Prostor pro soutěž v oblasti kvality je navíc poměrně omezený, neboť ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění se počítá s velmi širokým spektrem zákonných plnění, která jsou stejná pro všechny pojištěnce, v důsledku čehož zůstává jen malý prostor pro poskytovatele pojištění, v němž mohou soutěžit o klienty na základě nabídky doplňkových (bezplatných) plnění. Poskytovatelé zdravotního pojištění si navzájem nekonkurují, neboť nemají žádnou možnost ovlivňovat ani tato zákonná plnění, ani poskytování povinných zákonných plnění v souvislosti se zdravotní péčí, které je jejich hlavní funkcí. |
| --- | --- |

(92)

Za druhé, z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že ani existence prostoru pro hospodářskou soutěž v systému zdravotního pojištění, ani skutečně fungující hospodářská soutěž, i kdyby její existence byla záměrem zákonodárce a i kdyby ji potvrdily soudy, nemusí nutně poukazovat na hospodářskou povahu dotčené činnosti. Soudní dvůr Evropské unie objasnil, že pro určení toho, zda povaha činností vykonávaných v rámci zákonného systému zdravotního pojištění – který podobně jako slovenský systém poskytuje určitý prostor pro hospodářskou soutěž – je hospodářská, nebo nehospodářská, jsou rozhodujícími prvky: povaha a úroveň této hospodářské soutěže, okolnosti, za nichž se tato hospodářská soutěž uskutečňuje, a přítomnost a význam dalších důležitých faktorů (60). V tomto případě není dovolen onen druh hospodářské soutěže, který je pro spotřebitele nejzajímavější, totiž cenová soutěž v oblasti výše příspěvků, neboť poskytovatelé zdravotního pojištění ve Slovenské republice nemohou měnit výši těchto příspěvků, která je pevně stanovena zákonem. Prostor pro soutěž v oblasti kvality je navíc poměrně omezený, neboť ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění se počítá s velmi širokým spektrem zákonných plnění, která jsou stejná pro všechny pojištěnce, v důsledku čehož zůstává jen malý prostor pro poskytovatele pojištění, v němž mohou soutěžit o klienty na základě nabídky doplňkových (bezplatných) plnění. Poskytovatelé zdravotního pojištění si navzájem nekonkurují, neboť nemají žádnou možnost ovlivňovat ani tato zákonná plnění, ani poskytování povinných zákonných plnění v souvislosti se zdravotní péčí, které je jejich hlavní funkcí.

| (93) | Za třetí, Komise se domnívá, že nehospodářskou povahu činnosti povinného zdravotního pojištění neovlivňuje skutečnost, že si zdravotní pojišťovny konkurují v oblasti kvality a v oblasti efektivního obstarávání nákupem kvalitních služeb zdravotní péče a souvisejících služeb od poskytovatelů za konkurenční ceny. Zdravotní pojišťovny tak prostřednictvím činnosti, kterou lze oddělit od jejich smluv s pojištěnci v rámci povinného zdravotního pojištění, obstarávají vstupy nutné k tomu, aby mohly plnit svou úlohu v tomto systému. Z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že má-li systém povinného zdravotního pojištění s ohledem na své základní znaky nehospodářskou povahu, pak má nehospodářskou povahu rovněž obstarávání vstupů potřebných k fungování tohoto systému (61). |
| --- | --- |

(93)

Za třetí, Komise se domnívá, že nehospodářskou povahu činnosti povinného zdravotního pojištění neovlivňuje skutečnost, že si zdravotní pojišťovny konkurují v oblasti kvality a v oblasti efektivního obstarávání nákupem kvalitních služeb zdravotní péče a souvisejících služeb od poskytovatelů za konkurenční ceny. Zdravotní pojišťovny tak prostřednictvím činnosti, kterou lze oddělit od jejich smluv s pojištěnci v rámci povinného zdravotního pojištění, obstarávají vstupy nutné k tomu, aby mohly plnit svou úlohu v tomto systému. Z judikatury Soudního dvora Evropské unie vyplývá, že má-li systém povinného zdravotního pojištění s ohledem na své základní znaky nehospodářskou povahu, pak má nehospodářskou povahu rovněž obstarávání vstupů potřebných k fungování tohoto systému (61).

| (94) | Za čtvrté, skutečnost, že podle právních předpisů v oblasti povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice je poskytovatelům zdravotního pojištění umožněno dosahovat zisků a rozdělovat jejich část svým akcionářům, nemění nehospodářskou povahu jejich činností, neboť je vykonávají v systému, v němž je výrazná přítomnost všech uvedených znaků naznačujících nehospodářskou povahu činností. Skutečnost, že poskytovatelé zdravotního pojištění mohou dosahovat zisků a část z nich rozdělovat, nemůže sama o sobě zvrátit převahu sociálních znaků a cílů systému, změnit jeho ústřední úlohu, kterou je zásada solidarity, ani se dotknout striktní míry regulace a dohledu státu, za nichž funguje. Komise v souvislosti s touto státní regulací připomíná, že je možnost dosahovat zisků a tyto zisky používat a rozdělovat omezena, mj. zákonnými povinnostmi, které pojišťovnám ve Slovenské republice ukládá stát a jejichž účelem je zabezpečit životaschopnost a kontinuitu povinného zdravotního pojištění se všemi jeho převládajícími sociálními a solidárními cíli (62). Svoboda dosahovat zisků a tyto zisky používat a rozdělovat je tedy v odvětví povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice podstatně omezenější než v běžných obchodních odvětvích a je podřízena dosažení sociálních a solidárních cílů. |
| --- | --- |

(94)

Za čtvrté, skutečnost, že podle právních předpisů v oblasti povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice je poskytovatelům zdravotního pojištění umožněno dosahovat zisků a rozdělovat jejich část svým akcionářům, nemění nehospodářskou povahu jejich činností, neboť je vykonávají v systému, v němž je výrazná přítomnost všech uvedených znaků naznačujících nehospodářskou povahu činností. Skutečnost, že poskytovatelé zdravotního pojištění mohou dosahovat zisků a část z nich rozdělovat, nemůže sama o sobě zvrátit převahu sociálních znaků a cílů systému, změnit jeho ústřední úlohu, kterou je zásada solidarity, ani se dotknout striktní míry regulace a dohledu státu, za nichž funguje. Komise v souvislosti s touto státní regulací připomíná, že je možnost dosahovat zisků a tyto zisky používat a rozdělovat omezena, mj. zákonnými povinnostmi, které pojišťovnám ve Slovenské republice ukládá stát a jejichž účelem je zabezpečit životaschopnost a kontinuitu povinného zdravotního pojištění se všemi jeho převládajícími sociálními a solidárními cíli (62). Svoboda dosahovat zisků a tyto zisky používat a rozdělovat je tedy v odvětví povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice podstatně omezenější než v běžných obchodních odvětvích a je podřízena dosažení sociálních a solidárních cílů.

| (95) | S ohledem na omezenou hospodářskou soutěž, jež byla do systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice zavedena (v podobě omezené hospodářské soutěže v oblasti kvality s tím, že neprobíhá žádná cenová soutěž), a s ohledem na omezený způsob dosahování a používaní zisků nepředstavují prvky hospodářské soutěže a zaměření na zisk, které jsou ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění přítomny, zpochybnění převládajících sociálních, solidárních a regulačních znaků, které svědčí o nehospodářské povaze činností vykonávaných v rámci tohoto systému ze strany zdravotních pojišťoven. Prvky hospodářské soutěže a zaměření na zisk, které jsou ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění přítomny, by měly být považovány spíše za prvky určené ke sledování hlavního cíle, jímž je motivovat pojišťovny k tomu, aby svou činnost vykonávaly v souladu se zásadami řádného hospodaření v zájmu řádného fungování daného systému sociálního zabezpečení, tedy za prvky, jež takto zabezpečují dosažení sociálních a solidárních cílů systému (63). |
| --- | --- |

(95)

S ohledem na omezenou hospodářskou soutěž, jež byla do systému povinného zdravotního pojištění ve Slovenské republice zavedena (v podobě omezené hospodářské soutěže v oblasti kvality s tím, že neprobíhá žádná cenová soutěž), a s ohledem na omezený způsob dosahování a používaní zisků nepředstavují prvky hospodářské soutěže a zaměření na zisk, které jsou ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění přítomny, zpochybnění převládajících sociálních, solidárních a regulačních znaků, které svědčí o nehospodářské povaze činností vykonávaných v rámci tohoto systému ze strany zdravotních pojišťoven. Prvky hospodářské soutěže a zaměření na zisk, které jsou ve slovenském systému povinného zdravotního pojištění přítomny, by měly být považovány spíše za prvky určené ke sledování hlavního cíle, jímž je motivovat pojišťovny k tomu, aby svou činnost vykonávaly v souladu se zásadami řádného hospodaření v zájmu řádného fungování daného systému sociálního zabezpečení, tedy za prvky, jež takto zabezpečují dosažení sociálních a solidárních cílů systému (63).

| (96) | Skutečnost, že Ústavní soud Slovenské republiky (při posuzování možného porušení práva podnikat, jež zaručuje Ústava Slovenské republiky) označil slovenský systém povinného zdravotního pojištění za oblast „zahrnutou do sféry hospodářské soutěže“, podle názoru Komise neznamená, že jsou v tomto systému vykonávány činnosti hospodářské povahy ve smyslu pravidel státní podpory. Ústavní soud Slovenské republiky byl totiž v uvedeném případě požádán, aby přezkoumal, zda byl legislativní zákaz rozdělování zisku zdravotních pojišťoven z roku 2007 v souladu s Ústavou Slovenské republiky (porušení vlastnického práva, práva na ochranu majetku a práva podnikat) a zda byl slučitelný s články 18, 49, 54 a 63 Smlouvy, a to bez přihlédnutí k právním předpisům EÚ o hospodářské soutěži a k pravidlům státní podpory. Ústavní soud Slovenské republiky rozhodl, že tento zákaz porušuje Ústavu Slovenské republiky, a proto neexistoval důvod diskutovat o podstatných prvcích pravidel vnitřního trhu EU nebo rozhodnout, zda byla tato pravidla porušena. |
| --- | --- |

(96)

Skutečnost, že Ústavní soud Slovenské republiky (při posuzování možného porušení práva podnikat, jež zaručuje Ústava Slovenské republiky) označil slovenský systém povinného zdravotního pojištění za oblast „zahrnutou do sféry hospodářské soutěže“, podle názoru Komise neznamená, že jsou v tomto systému vykonávány činnosti hospodářské povahy ve smyslu pravidel státní podpory. Ústavní soud Slovenské republiky byl totiž v uvedeném případě požádán, aby přezkoumal, zda byl legislativní zákaz rozdělování zisku zdravotních pojišťoven z roku 2007 v souladu s Ústavou Slovenské republiky (porušení vlastnického práva, práva na ochranu majetku a práva podnikat) a zda byl slučitelný s články 18, 49, 54 a 63 Smlouvy, a to bez přihlédnutí k právním předpisům EÚ o hospodářské soutěži a k pravidlům státní podpory. Ústavní soud Slovenské republiky rozhodl, že tento zákaz porušuje Ústavu Slovenské republiky, a proto neexistoval důvod diskutovat o podstatných prvcích pravidel vnitřního trhu EU nebo rozhodnout, zda byla tato pravidla porušena.

| (97) | S ohledem na uvedené skutečnosti, na zvláštnosti předmětného případu a na přítomnost a význam důležitých ukazatelů nelze činnost povinného zdravotního pojištění organizovanou a vykonávanou ve Slovenské republice považovat za hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(97)

S ohledem na uvedené skutečnosti, na zvláštnosti předmětného případu a na přítomnost a význam důležitých ukazatelů nelze činnost povinného zdravotního pojištění organizovanou a vykonávanou ve Slovenské republice považovat za hospodářskou činnost.

| (98) | S ohledem na uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že SZP/VšZP jakožto příjemce sporných opatření nelze považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a že tedy tato opatření nemají za následek poskytnutí státní podpory ve smyslu uvedeného ustanovení. |
| --- | --- |

(98)

S ohledem na uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že SZP/VšZP jakožto příjemce sporných opatření nelze považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a že tedy tato opatření nemají za následek poskytnutí státní podpory ve smyslu uvedeného ustanovení.

| (99) | Není tedy dána potřeba zkoumat další podmínky týkající se existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU ani posuzovat slučitelnost sporných opatření. |
| --- | --- |

(99)

Není tedy dána potřeba zkoumat další podmínky týkající se existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU ani posuzovat slučitelnost sporných opatření.

8.   ZÁVĚR

| (100) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že sporná opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, |
| --- | --- |

(100)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že sporná opatření nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Následující opatření, jež Slovenská republika poskytla společnosti Spoločná zdravotná poisťovňa a.s. (SZP) a/nebo společnosti Všeobecná zdravotná poisťovňa a.s. (VšZP), nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:

| a) | zvýšení základního kapitálu SZP o 450 mil. SKK, jež bylo provedeno v období mezi 28. listopadem 2005 a 18. lednem 2006; |
| --- | --- |

a)

zvýšení základního kapitálu SZP o 450 mil. SKK, jež bylo provedeno v období mezi 28. listopadem 2005 a 18. lednem 2006;

| b) | splacení dluhu SZP, jež v letech 2003 až 2006 provedla společnost Veriteľ a.s.; |
| --- | --- |

b)

splacení dluhu SZP, jež v letech 2003 až 2006 provedla společnost Veriteľ a.s.;

| c) | dotace poskytnutá SZP ministerstvem zdravotnictví v roce 2006; |
| --- | --- |

c)

dotace poskytnutá SZP ministerstvem zdravotnictví v roce 2006;

| d) | zvýšení základního kapitálu VšZP o 65,1 mil. EUR k 1. lednu 2010; |
| --- | --- |

d)

zvýšení základního kapitálu VšZP o 65,1 mil. EUR k 1. lednu 2010;

| e) | systém vyrovnávání rizik zřízený na základě části 3 zákona č. 580/2004 z. z.; a |
| --- | --- |

e)

systém vyrovnávání rizik zřízený na základě části 3 zákona č. 580/2004 z. z.; a

| f) | převod pojistných kmenů zrušených zdravotních pojišťoven, zejména pojistného kmene společnosti Družstevná zdravotná poisťovňa na VšZP a pojistného kmene společnosti Evropská zdravotná poisťovňa, na SZP. |
| --- | --- |

f)

převod pojistných kmenů zrušených zdravotních pojišťoven, zejména pojistného kmene společnosti Družstevná zdravotná poisťovňa na VšZP a pojistného kmene společnosti Evropská zdravotná poisťovňa, na SZP.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.

V Bruselu dne 15. října 2014

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 278, 26.9.2013, s. 28.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Viz též zpráva z roku 2004: Hlavačka, S., Wágner, R., Riesberg, A.: Health care systems in transition: Slovakia (Systémy zdravotnictví ve fázi přechodu: Slovensko) (sv. 6 č. 10 2004), s. 36 a násl., kterou vydalo Evropské středisko pro sledování zdravotnických systémů a politik (k dispozici na adrese: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0007/95938/E85396.pdf), zejména s. 99.

3

(4)  Podle § 3 zákona č. 580/2004 Z. z. musí mít každá fyzická osoba, která má trvalý pobyt na území Slovenské republiky, veřejné zdravotní pojištění v rámci systému zdravotního pojištění. V zákoně jsou stanoveny výjimky, ale jen pro osoby zdravotně pojištěné v jiných státech. Uvedené ustanovení § 3 vymezuje též okruh osob, jež musí mít veřejné zdravotní pojištění, přestože nemají na území Slovenské republiky trvalý pobyt. V tomto rozhodnutí se pojem „slovenský rezident“ vztahuje podle okolností na všechny kategorie osob, jež musí mít veřejné zdravotní pojištění.

4

(5)  Viz též zpráva z roku 2011, Szalay T, Pažitný P, Szalayová A, Frisová S, Morvay K, Petrovič M a van Ginneken E., „Slovakia: Health system review“. Systémy zdravotníctva vo fáze prechodu (Systémy zdravotnictví ve fázi přechodu) (sv. 13 č. 2 2011), kterou vydalo Evropské středisko pro sledování zdravotnických systémů a politik (k dispozici na adrese: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/140593/e94972.pdf), s. 78).

5

Systémy zdravotnictví ve fázi přechodu

(6)  Zákonem č. 352/2005 Z. z., tj. pro pojištěnce bez trvalého pobytu, kteří na území Slovenska nejsou zaměstnáni, a pro pojištěnce s trvalým pobytem na území Slovenské republiky, kteří však mají zdravotní pojištění v zahraničí. Dle odpovědi slovenských orgánů na rozhodnutí o zahájení řízení byla tato možnost dobrovolného pojištění zrušena zákonem č. 121/2010 Z. z. s účinností od 1. května 2010.

6

(7)  K uvedeným podmínkám patří: 1. povinné použití zisku na tvorbu rezervního fondu nejméně do výše 20 % splaceného základního kapitálu (rezervní fond lze použít pouze na úhradu ztráty) a 2. povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánované zdravotní péče pro pojištěnci zařazené na seznamy čekatelů.

7

(8)  Porušení č. 2008/4268, v jehož rámci Evropská komise zaslala slovenské vládě formální výzvu dle pravidel vnitřního trhu, v níž se uvádí, že zákaz neumožňující zdravotním pojišťovnám volně disponovat s jakýmkoli ziskem dosaženým při poskytování veřejného zdravotního pojištění ve Slovenské republice podle § 15 odst. 6 zákona č. 581/2004 Z. z. představuje neodůvodněné omezení volného pohybu kapitálu, který je zaručen článkem 63 Smlouvy.

8

(9)  Stálý rozhodčí soud nedávno odmítl svou pravomoc v souvislosti s žalobou holandské společnosti Achmea, vlastníka zdravotní pojišťovny Union, proti těmto plánům, viz Achmea vs. Slovenská republika, věc PCA č. 2013-12, rozsudek ze dne 24. května 2014, k dispozici na adrese: http://news.achmea.nl/achmea-discloses-awards-of-arbitration-tribunals/.

9

(10)  Viz http://spectator.sme.sk/articles/view/54162/3/achmea_loses_against_slovakia.html.

10

(11)  Číselné údaje k letům 2011–2013 poskytl stěžovatel v připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení.

11

(12)  Viz též bod 37 rozhodnutí Stálého rozhodčího soudu ze dne 24. května 2014 ve věci PCA č. 2013-12, Achmea vs. Slovenská republika (viz poznámka pod čarou č. 9).

12

(13)  Viz 23. a 24. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

13

(14)  Povinnost mít zdravotní pojištění je stanovena zákonem pro všechny vymezené osoby (§ 3 zákona č. 580/2004 Z. z.). Všichni občané, kteří mají ve smyslu zákona tuto povinnost, jsou podle právních předpisů povinni odvádět příspěvky na veřejné zdravotní pojištění (§ 11 zákona č. 580/2004 Z. z.). Neodvádění uvedených příspěvků se pokládá za trestný čin.

14

(15)  V článku 40 Ústavy Slovenské republiky se mezi ústavně zaručenými „základními právy a svobodami“ stanoví: „Každý má právo na ochranu zdraví. Na základě zdravotního pojištění mají občané právo na bezplatnou zdravotní péči a na zdravotnické pomůcky za podmínek, které stanoví zákon.“

15

(16)  Konkrétně v souvislosti se změnami právních předpisů přijatými v roce 2004 Slovenská republika splatila dluhy ve výši téměř 1 mld. EUR, které vznikly v odvětví zdravotnictví v předcházejícím období, a to včetně dluhů zdravotních pojišťoven v soukromém vlastnictví (podle informací poskytnutých slovenskými orgány Komisi dne 9. července 2010).

16

(17)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

17

(18)  Nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství (Úř. věst. L 149, 5.7.1971, s. 2).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1).

19

(20)  Viz též § 6 odst. 9 zákona č. 580/2004 Z. z.

20

(21)  Třetí část zákona č. 580/2004 Z. z.

21

(22)  Viz 45. až 47. bod odůvodnění.

22

(23)  Viz zákon č. 577/2004 Z. z.

23

(24)  Např. vztah mezi pojištěncem a poskytovatelem zdravotního pojištění se nevytváří na základě smlouvy, ale je stanoven zákonem (viz § 4 zákona č. 580/2004 Z. z.). Dohled nad zdravotními pojišťovnami a nad poskytováním zdravotní péče rovněž upravuje zákon.

24

(25)  Podrobnější popis opatření obsahuje rozhodnutí o zahájení řízení, 44. až 72. bod odůvodnění.

25

(26)  Před 1. květnem 2005 byla pojišťovna SZP veřejnoprávní institucí a působila jako pojišťovna se specifickým a poměrně omezeným pojistným kmenem. Na rozdíl od ostatních poskytovatelů zdravotního pojištění měla závazky vůči svým pojistníkům, pokud jde o krytí specifické preventivní zdravotní péče a specifické zdravotní péče poskytované v souvislosti s pracovními úrazy a nemocemi z povolání.

26

(27)  Společnost Veriteľ, a.s. byla založena na základě usnesení vlády Slovenské republiky č. 262 ze dne 2. dubna 2003.

27

(28)  Viz zpráva z roku 2011: Szalay, T.; Pažitný, P.; Szalayová, A.; Frisová, S.; Morvay, K.; Petrovič, M. a van Ginneken, E.: Slovakia: Health system review. Health Systems in Transition (Slovensko: Revize systému zdravotnictví. Systémy zdravotnictví ve fázi přechodu) (sv. 13 č. 2 2011), kterou vydalo Evropské středisko pro sledování zdravotnických systémů a politik (k dispozici na adrese: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/140593/e94972.pdf), s. 142.

28

(29)  Pro porovnání: podle stěžovatele byly dluhy předchůdců pojišťovny Dôvera, které společně dosahovaly většího objemu než dluhy pojišťovny SZP, splaceny pouze ve výši 27,25 mil. EUR.

29

(30)  Podle stěžovatele, citace ze zprávy o výsledcích prověrky činnosti společnosti Veriteľ a. s. za celé období její existence, Ministerstvo financí SR, září 2007.

30

(31)  Třetí část zákona č. 580/2004 Z. z.

31

(32)  Další podrobnosti o systému RES jsou uvedeny v 60. až 67. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

32

(33)  Věc T- 347/09 Spolková republika Německo v. Evropská komise, 12. září 2013, dosud nezveřejněno.

33

(34)  Věc Altmark, C-280/00, Sb. rozh. 2003, s. I-7747.

34

(35)  Zejména spojené věci Poucet a Pistre, C-159/91 a C-160/91; věc Cisal a INAIL, C-218/00; spojené věci AOK Bundesverband, C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01.

35

(36)  Vyšetřování Protimonopolního úřadu v souvislosti s navrhovaným sloučením SZP s VšZP, dokončené 3. prosince 2009; viz též výroční zpráva Protimonopolního úřadu za rok 2009, k dispozici na adrese http://www.antimon.gov.sk/data/att/958.pdf.

36

(37)  Viz například spojené věci Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98, Sb. rozh. 2000, s. I-6451, bod 74.

37

(38)  Věc Komise vs. Itálie, 118/85, Sb. rozh. 1987, s. 2599, bod 7; věc Komise vs. Itálie, C-35/96, Sb. rozh. 1998, s. I-3851, bod 36; spojené věci Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98, bod 75.

38

(39)  Spojené věci Poucet a Pistre, C-159/91 a C-160/91, Sb. rozh. 1993, s. I-637.

39

(40)  Viz též sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu („sdělení z roku 2012 o službách obecného hospodářského zájmu“) (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 5), bod 12.

40

(41)  Komise shrnula příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie v oblasti uplatňování těchto pravidel na financování systémů sociálního zabezpečení a zdravotní péče ve sdělení Komise z roku 2012 o sdělení Komise o použití pravidel Evropské unie v oblasti státní podpory na vyrovnávací platbu udělenou za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu („sdělení z roku 2012 o službách obecného hospodářského zájmu“).

41

(42)  Spojené věci Poucet a Pistre, C-159/91 a C-160/91, Sb. rozh. 1993, s. I-637, bod 13.

42

(43)  Věc Cisal a INAIL, C-218/00, Sb. rozh. 2002, s. I-691, bod 45.

43

(44)  Spojené věci AOK Bundesverband, C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01, Sb. rozh. 2004, s. I-2493, body 47 až 55.

44

(45)  Spojené věci Poucet a Pistre, C-159/91 a C-160/91, již citováno, body 15–18.

45

(46)  Věc Cisal a INAIL, C-218/00, již citováno, bod 40.

46

(47)  Spojené věci Poucet a Pistre, C-159/91 a C-160/91, již citováno, bod 14; věc Cisal a INAIL, C-218/00, již citováno, body 43–48; spojené věci AOK Bundesverband, C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01, již citováno, body 51–55.

47

(48)  Věc Albany, C-67/96, Sb. rozh. 1999, s. I-5751, body 80–87.

48

(49)  Věc FFSA a další, C-244/94, již citováno, body 9 a 17–20; věc Albany, C-67/96, již citováno, body 81–85; viz též spojené věci Brentjens, C-115/97 až C-117/97, Sb. rozh. 1999, s. I-6025, body 81–85; věc Drijvende Bokken, C-219/97, Sb. rozh. 1999, s. I-6121, body 71–75, a spojené věci Pavlov, C-180/98 až C-184/98, již citováno, body 114 a 115.

49

(50)  Spojené věci Brentjens, C-115/97 až C-117/97, již citováno.

50

(51)  Spojené věci Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98, již citováno.

51

(52)  Viz např. posouzení významu, jež provedl Soudní dvůr ve věci Kattner Stahlbau, C-350/07, Sb. rozh. 2009, s. I-1513, zejména body 33–68.

52

(53)  V této souvislosti je nutno poznamenat, že v nedávném rozsudku (rozsudek ze dne 12. září 2013 ve věci Německo vs. Komise, T-347/09, dosud nezveřejněno), na nějž se ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení odvolává pojišťovna Dôvera jakožto stěžovatel, byla pouze potvrzena skutečnost, že i neziskové organizace mohou nabízet zboží a služby na trhu (viz též sdělení o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012, bod 9 s odkazem na judikaturu). To však nic nemění na skutečnosti, že se závěr ohledně hospodářské, nebo nehospodářské povahy činnosti v daném případě musí opírat o přítomnost a posouzení individuálního významu každého z jednotlivých prvků.

53

(54)  Viz 23. až 25. bod odůvodnění.

54

(55)  Viz 26. až 29. bod odůvodnění.

55

(56)  Viz 23. až 25. bod odůvodnění.

56

(57)  Viz 32. bod odůvodnění uvedený výše.

57

(58)  Slovenský systém povinného zdravotního pojištění se svými znaky podobá německému zákonnému systému veřejného zdravotního pojištění, jejž posuzoval Soudní dvůr Evropské unie ve spojených věcech AOK Bundesverband, C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01. Soudní dvůr Evropské unie označil německý systém za nehospodářský a zvlášť zdůraznil, že německé zdravotní pojišťovny jsou ze zákona povinny nabízet svým pojištěncům povinná plnění, která jsou v zásadě totožná, která určuje stát a která nezávisí na výši odvodů pojištěnců. Zdravotní pojišťovny si tak navzájem nekonkurují, pokud jde o poskytování povinných zákonných plnění, a jsou zapojeny do systému vyrovnávání rizik (viz body 52 až 54 uvedeného rozsudku).

58

(59)  Viz též věc Kattner Stahlbau, C-350/07, již citováno, bod 53, a zejména stanovisko generálního advokáta Mazáka v této věci (bod 59).

59

(60)  Komise v této souvislosti připomíná, že ani skutečnost, že mezi německými zdravotními pojišťovnami ve věci AOK (spojené věci AOK Bundesverband, C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01) existovala jakási cenová soutěž spočívající v určitém manévrovacím prostoru, pokud jde o sazby příspěvků pojištěnců, nezpochybňuje nález Soudu, podle něhož pojišťovny nevykonávaly hospodářskou činnost. Zavedení prvku hospodářské soutěže v oblasti výše příspěvků s cílem motivovat zdravotní pojišťovny k tomu, aby svou činnost vykonávaly v souladu se zásadami řádného hospodaření, tedy co nejefektivněji a s co nejnižšími náklady, bylo podle Soudního dvora Evropské unie v zájmu řádného fungování německého systému sociálního zabezpečení. Sledování tohoto cíle podle Soudního dvora Evropské unie nijak nemění povahu činnosti zdravotních pojišťoven (viz bod 56 uvedeného rozsudku).

60

(61)  Viz věc FENIN, T-319/99, Sb. rozh. 2003, s. II-357 (zejména bod 37).

61

(62)  84. až 88. bod odůvodnění.

62

(63)  I se zřetelem k hlavnímu cíli reformy (týkajícímu se efektivity) uvedenému v 13. bodě odůvodnění.

63

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/41

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/249

ze dne 10. února 2015,

kterým se prodlužuje platnost rozhodnutí 2006/502/ES, kterým se po členských státech žádá, aby přijaly opatření zajišťující, aby se na trh uváděly pouze zapalovače, které jsou odolné dětem, a zakázaly uvádět na trh zapalovače neobvyklého typu (novelty)

(oznámeno pod číslem C(2015) 603)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na článek 13 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2006/502/ES (2) vyžaduje, aby členské státy přijaly opatření zajišťující, aby se na trh uváděly pouze zapalovače, které jsou odolné dětem, a zakázaly uvádět na trh zapalovače neobvyklého typu (novelty). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2006/502/ES (2) vyžaduje, aby členské státy přijaly opatření zajišťující, aby se na trh uváděly pouze zapalovače, které jsou odolné dětem, a zakázaly uvádět na trh zapalovače neobvyklého typu (novelty).

| (2) | Rozhodnutí 2006/502/ES bylo přijato v souladu s ustanoveními článku 13 směrnice 2001/95/ES, která omezuje platnost rozhodnutí na dobu nejvýše jednoho roku, ale umožňuje její prodloužení na další období, z nichž žádné nepřesáhne jeden rok. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí 2006/502/ES bylo přijato v souladu s ustanoveními článku 13 směrnice 2001/95/ES, která omezuje platnost rozhodnutí na dobu nejvýše jednoho roku, ale umožňuje její prodloužení na další období, z nichž žádné nepřesáhne jeden rok.

| (3) | Platnost rozhodnutí 2006/502/ES byla několikrát prodloužena o období jednoho roku, poprvé rozhodnutím Komise 2007/231/ES (3) do 11. května 2008, podruhé rozhodnutím Komise 2008/322/ES (4) do 11. května 2009, potřetí rozhodnutím Komise 2009/298/ES (5) do 11. května 2010, počtvrté rozhodnutím Komise 2010/157/EU (6) do 11. května 2011, popáté rozhodnutím Komise 2011/176/EU (7) do 11. května 2012, pošesté prováděcím rozhodnutím Komise 2012/53/EU (8) do 11. května 2013, posedmé prováděcím rozhodnutím Komise 2013/113/EU (9) do 11. května 2014 a poosmé prováděcím rozhodnutím Komise 2014/61/EU (10) do 11. května 2015. |
| --- | --- |

(3)

Platnost rozhodnutí 2006/502/ES byla několikrát prodloužena o období jednoho roku, poprvé rozhodnutím Komise 2007/231/ES (3) do 11. května 2008, podruhé rozhodnutím Komise 2008/322/ES (4) do 11. května 2009, potřetí rozhodnutím Komise 2009/298/ES (5) do 11. května 2010, počtvrté rozhodnutím Komise 2010/157/EU (6) do 11. května 2011, popáté rozhodnutím Komise 2011/176/EU (7) do 11. května 2012, pošesté prováděcím rozhodnutím Komise 2012/53/EU (8) do 11. května 2013, posedmé prováděcím rozhodnutím Komise 2013/113/EU (9) do 11. května 2014 a poosmé prováděcím rozhodnutím Komise 2014/61/EU (10) do 11. května 2015.

| (4) | Na trh jsou stále uváděny zapalovače, které nejsou odolné dětem. Jejich přítomnost na trhu by měly více omezit intenzivnější činnosti v oblasti dozoru nad trhem, od cíleného odběru vzorků až po účinná omezující opatření. |
| --- | --- |

(4)

Na trh jsou stále uváděny zapalovače, které nejsou odolné dětem. Jejich přítomnost na trhu by měly více omezit intenzivnější činnosti v oblasti dozoru nad trhem, od cíleného odběru vzorků až po účinná omezující opatření.

| (5) | Vzhledem k tomu, že nebyla přijata další uspokojivá opatření týkající se bezpečnosti dětí v případě zapalovačů, je nezbytné prodloužit platnost rozhodnutí 2006/502/ES o dalších 12 měsíců. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že nebyla přijata další uspokojivá opatření týkající se bezpečnosti dětí v případě zapalovačů, je nezbytné prodloužit platnost rozhodnutí 2006/502/ES o dalších 12 měsíců.

| (6) | Rozhodnutí 2006/502/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí 2006/502/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 2001/95/ES, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 2001/95/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 6 rozhodnutí 2006/502/ES se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Toto rozhodnutí se použije do dne 11. května 2016.“

Článek 2

Členské státy přijmou opatření nezbytná pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím do 11. května 2015 a tato opatření zveřejní. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. února 2015.

Za Komisi

Věra JOUROVÁ

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 198, 20.7.2006, s. 41.

2

(3)  Úř. věst. L 99, 14.4.2007, s. 16.

3

(4)  Úř. věst. L 109, 19.4.2008, s. 40.

4

(5)  Úř. věst. L 81, 27.3.2009, s. 23.

5

(6)  Úř. věst. L 67, 17.3.2010, s. 9.

6

(7)  Úř. věst. L 76, 22.3.2011, s. 99.

7

(8)  Úř. věst. L 27, 31.1.2012, s. 24.

8

(9)  Úř. věst. L 61, 5.3.2013, s. 11.

9

(10)  Úř. věst. L 38, 7.2.2014, s. 43.

10

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/43

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/250

ze dne 13. února 2015,

kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES, pokud jde o status spolkových zemí Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko v Německu jako území prostých infekční bovinní rinotracheitidy

(oznámeno pod číslem C(2015) 706)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 64/432/EHS stanoví pravidla obchodu se skotem uvnitř Unie. Článek 9 uvedené směrnice stanoví, že členský stát, který uskutečňuje povinný vnitrostátní program tlumení jedné z kontagiózních nákaz uvedených v příloze E části II zmíněné směrnice, může svůj program předložit Komisi ke schválení. Uvedený seznam zahrnuje infekční bovinní rinotracheitidu. Infekční bovinní rinotracheitida je popis nejnápadnějších klinických příznaků infekce bovinním herpesvirem typu 1 (BHV1). Článek 9 směrnice 64/432/EHS také stanoví definování doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány při obchodu uvnitř Unie. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 64/432/EHS stanoví pravidla obchodu se skotem uvnitř Unie. Článek 9 uvedené směrnice stanoví, že členský stát, který uskutečňuje povinný vnitrostátní program tlumení jedné z kontagiózních nákaz uvedených v příloze E části II zmíněné směrnice, může svůj program předložit Komisi ke schválení. Uvedený seznam zahrnuje infekční bovinní rinotracheitidu. Infekční bovinní rinotracheitida je popis nejnápadnějších klinických příznaků infekce bovinním herpesvirem typu 1 (BHV1). Článek 9 směrnice 64/432/EHS také stanoví definování doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány při obchodu uvnitř Unie.

| (2) | Článek 10 směrnice 64/432/EHS navíc stanoví, že domnívá-li se členský stát, že jeho území nebo část jeho území jsou prosté jedné z nákaz uvedených v příloze E části II uvedené směrnice, předloží Komisi příslušnou podpůrnou dokumentaci. Uvedený článek rovněž stanoví definování doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány při obchodu uvnitř Unie. |
| --- | --- |

(2)

Článek 10 směrnice 64/432/EHS navíc stanoví, že domnívá-li se členský stát, že jeho území nebo část jeho území jsou prosté jedné z nákaz uvedených v příloze E části II uvedené směrnice, předloží Komisi příslušnou podpůrnou dokumentaci. Uvedený článek rovněž stanoví definování doplňkových záruk, které mohou být vyžadovány při obchodu uvnitř Unie.

| (3) | Rozhodnutí Komise 2004/558/ES (2) schvaluje programy tlumení a eradikace BHV1 předložené členskými státy uvedenými v příloze I zmíněného rozhodnutí pro regiony, které jsou uvedeny ve zmíněné příloze a na které se vztahují doplňkové záruky v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise 2004/558/ES (2) schvaluje programy tlumení a eradikace BHV1 předložené členskými státy uvedenými v příloze I zmíněného rozhodnutí pro regiony, které jsou uvedeny ve zmíněné příloze a na které se vztahují doplňkové záruky v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS.

| (4) | Kromě toho příloha II rozhodnutí 2004/558/ES uvádí seznam regionů členských států, které jsou považovány za prosté BHV1 a na které se vztahují doplňkové záruky v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS. |
| --- | --- |

(4)

Kromě toho příloha II rozhodnutí 2004/558/ES uvádí seznam regionů členských států, které jsou považovány za prosté BHV1 a na které se vztahují doplňkové záruky v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS.

| (5) | V příloze I rozhodnutí 2004/558/ES jsou v současnosti uvedeny všechny regiony Německa kromě spolkové země Bavorsko a spolkové země Durynsko. Spolkové země Bavorsko a Durynsko jsou prosté BHV1, a jsou proto uvedeny na seznamu v příloze II zmíněného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(5)

V příloze I rozhodnutí 2004/558/ES jsou v současnosti uvedeny všechny regiony Německa kromě spolkové země Bavorsko a spolkové země Durynsko. Spolkové země Bavorsko a Durynsko jsou prosté BHV1, a jsou proto uvedeny na seznamu v příloze II zmíněného rozhodnutí.

| (6) | Německo nyní předložilo Komisi dokumentaci na podporu žádosti o doplňkové záruky v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS pro spolkové země Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko, které by měly být považovány za prosté BHV1. |
| --- | --- |

(6)

Německo nyní předložilo Komisi dokumentaci na podporu žádosti o doplňkové záruky v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS pro spolkové země Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko, které by měly být považovány za prosté BHV1.

| (7) | Na základě posouzení podpůrné dokumentace, kterou uvedený členský stát předložil, by spolkové země Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko v Německu již neměly být uvedeny v příloze I rozhodnutí 2004/558/ES, ale měly by být uvedeny v příloze II zmíněného rozhodnutí a mělo by na ně být rozšířeno uplatňování doplňkových záruk podle článku 10 směrnice 64/432/EHS. Přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(7)

Na základě posouzení podpůrné dokumentace, kterou uvedený členský stát předložil, by spolkové země Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko v Německu již neměly být uvedeny v příloze I rozhodnutí 2004/558/ES, ale měly by být uvedeny v příloze II zmíněného rozhodnutí a mělo by na ně být rozšířeno uplatňování doplňkových záruk podle článku 10 směrnice 64/432/EHS. Přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (8) | Rozhodnutí 2004/558/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí 2004/558/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přílohy I a II rozhodnutí 2004/558/ES se nahrazují zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. února 2015.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2004/558/ES ze dne 15. července 2004 o realizaci směrnice Rady 64/432/EHS ohledně dalších záruk pro obchod s hovězím dobytkem v rámci Společenství v souvislosti s infekční rinotracheitidou hovězího dobytka a schválením vymýcovacích programů navrhovaných některými členskými státy (Úř. věst. L 249, 23.7.2004, s. 20).

2

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA I

| Členské státy | Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční bovinní rinotracheitidu v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS |
| --- | --- |
| Belgie | všechny regiony |
| Česká republika | všechny regiony |
| Německo | všechny regiony kromě spolkových zemí Bavorsko, Durynsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko |
| Itálie | oblast Friuli-Venezia Giulia
  oblast Valle d'Aosta
  autonomní provincie Trento |

Členské státy

Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční bovinní rinotracheitidu v souladu s článkem 9 směrnice 64/432/EHS

Belgie

všechny regiony

Česká republika

všechny regiony

Německo

všechny regiony kromě spolkových zemí Bavorsko, Durynsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko

Itálie

oblast Friuli-Venezia Giulia

oblast Valle d'Aosta

autonomní provincie Trento

PŘÍLOHA II

| Členské státy | Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční bovinní rinotracheitidu v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS |
| --- | --- |
| Dánsko | všechny regiony |
| Německo | spolkové země Bavorsko, Durynsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko |
| Itálie | autonomní provincie Bolzano |
| Rakousko | všechny regiony |
| Finsko | všechny regiony |
| Švédsko | všechny regiony |

Členské státy

Regiony členských států, na které se vztahují doplňkové záruky pro infekční bovinní rinotracheitidu v souladu s článkem 10 směrnice 64/432/EHS

Dánsko

všechny regiony

Německo

spolkové země Bavorsko, Durynsko, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Braniborsko, Berlín a Meklenbursko-Přední Pomořansko

Itálie

autonomní provincie Bolzano

Rakousko

všechny regiony

Finsko

všechny regiony

Švédsko

všechny regiony

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/46

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/251

ze dne 13. února 2015,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech

(oznámeno pod číslem C(2015) 710)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (3), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech. V příloze uvedeného rozhodnutí je uvedeno vymezení a výčet některých oblastí těchto členských států s rozlišením podle úrovně rizika na základě epizootologické situace. Uvedený výčet obsahuje některé oblasti Estonska, Itálie, Lotyšska, Litvy a Polska. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (4) stanoví veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech. V příloze uvedeného rozhodnutí je uvedeno vymezení a výčet některých oblastí těchto členských států s rozlišením podle úrovně rizika na základě epizootologické situace. Uvedený výčet obsahuje některé oblasti Estonska, Itálie, Lotyšska, Litvy a Polska.

| (2) | Článek 11 prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, který stanoví zákaz odesílání čerstvého vepřového masa a některých polotovarů z vepřového masa a výrobků z vepřového masa z oblastí uvedených v příloze do jiných členských států a třetích zemí, by měl být revidován, aby bylo zřejmé, že odchylky se vztahují i na vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(2)

Článek 11 prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, který stanoví zákaz odesílání čerstvého vepřového masa a některých polotovarů z vepřového masa a výrobků z vepřového masa z oblastí uvedených v příloze do jiných členských států a třetích zemí, by měl být revidován, aby bylo zřejmé, že odchylky se vztahují i na vývoz do třetích zemí.

| (3) | Od října 2014 bylo nahlášeno několik případů afrického moru prasat u prasat divokých na hranici mezi Estonskem a Lotyšskem, v obou členských státech v oblasti, která je uvedena ve výčtu v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. V Litvě byly nahlášeny dva případy v Kaunasu a Kupiškisu. |
| --- | --- |

(3)

Od října 2014 bylo nahlášeno několik případů afrického moru prasat u prasat divokých na hranici mezi Estonskem a Lotyšskem, v obou členských státech v oblasti, která je uvedena ve výčtu v části I přílohy prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU. V Litvě byly nahlášeny dva případy v Kaunasu a Kupiškisu.

| (4) | Při posuzování rizik vyplývajících z veterinární situace v Estonsku, Lotyšsku a Litvě by měl být brán v potaz vývoj současné epizootologické situace. Aby bylo možné zaměřit opatření pro tlumení a předejít šíření nákazy a zároveň i zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a aby se zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je třeba aktualizovat seznam Unie obsahující oblasti podléhající veterinárním opatřením pro tlumení stanoveným v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU tak, aby odrážel současnou veterinární situaci, pokud jde o situaci ohledně uvedené nákazy v Estonsku, Lotyšsku a Litvě. |
| --- | --- |

(4)

Při posuzování rizik vyplývajících z veterinární situace v Estonsku, Lotyšsku a Litvě by měl být brán v potaz vývoj současné epizootologické situace. Aby bylo možné zaměřit opatření pro tlumení a předejít šíření nákazy a zároveň i zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a aby se zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je třeba aktualizovat seznam Unie obsahující oblasti podléhající veterinárním opatřením pro tlumení stanoveným v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU tak, aby odrážel současnou veterinární situaci, pokud jde o situaci ohledně uvedené nákazy v Estonsku, Lotyšsku a Litvě.

| (5) | Proto je třeba změnit přílohu prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU tak, aby v její části II byly zahrnuty příslušné oblasti Estonska, Lotyšska a Litvy. |
| --- | --- |

(5)

Proto je třeba změnit přílohu prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU tak, aby v její části II byly zahrnuty příslušné oblasti Estonska, Lotyšska a Litvy.

| (6) | Prováděcí rozhodnutí 2014/709/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcí rozhodnutí 2014/709/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Prováděcí rozhodnutí 2014/709/EU se mění takto:

| 1) | V článku 11 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
  „2.   Odchylně od odstavce 1 mohou dotčené členské státy, ve kterých se nacházejí oblasti uvedené v částech II, III nebo IV přílohy, povolit odesílání čerstvého vepřového masa uvedeného v odstavci 1, polotovarů z vepřového masa a výrobků z vepřového masa, které sestávají z tohoto vepřového masa nebo toto maso obsahují, do jiných členských států a třetích zemí, pokud uvedené polotovary z vepřového masa a výrobky z vepřového masa byly získány z prasat, která byla chována od svého narození v hospodářstvích, která se nacházejí mimo oblasti uvedené v částech II, III a IV přílohy, a čerstvé vepřové maso, polotovary z vepřového masa a výrobky z vepřového masa jsou produkovány, skladovány a zpracovávány v zařízeních schválených v souladu s článkem 12.
  3.   Odchylně od odstavce 1 mohou dotčené členské státy, ve kterých se nacházejí oblasti uvedené v části II přílohy, povolit odesílání čerstvého vepřového masa uvedeného v odstavci 1, polotovarů z vepřového masa a výrobků z vepřového masa, které sestávají z tohoto vepřového masa nebo toto maso obsahují, do jiných členských států a třetích zemí, pokud uvedené polotovary z vepřového masa a výrobky z vepřového masa byly získány z prasat, která splňují požadavky stanovené v odstavci 1 a odstavci 2 nebo odstavci 3 článku 3.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 11 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:

„2.   Odchylně od odstavce 1 mohou dotčené členské státy, ve kterých se nacházejí oblasti uvedené v částech II, III nebo IV přílohy, povolit odesílání čerstvého vepřového masa uvedeného v odstavci 1, polotovarů z vepřového masa a výrobků z vepřového masa, které sestávají z tohoto vepřového masa nebo toto maso obsahují, do jiných členských států a třetích zemí, pokud uvedené polotovary z vepřového masa a výrobky z vepřového masa byly získány z prasat, která byla chována od svého narození v hospodářstvích, která se nacházejí mimo oblasti uvedené v částech II, III a IV přílohy, a čerstvé vepřové maso, polotovary z vepřového masa a výrobky z vepřového masa jsou produkovány, skladovány a zpracovávány v zařízeních schválených v souladu s článkem 12.

3.   Odchylně od odstavce 1 mohou dotčené členské státy, ve kterých se nacházejí oblasti uvedené v části II přílohy, povolit odesílání čerstvého vepřového masa uvedeného v odstavci 1, polotovarů z vepřového masa a výrobků z vepřového masa, které sestávají z tohoto vepřového masa nebo toto maso obsahují, do jiných členských států a třetích zemí, pokud uvedené polotovary z vepřového masa a výrobky z vepřového masa byly získány z prasat, která splňují požadavky stanovené v odstavci 1 a odstavci 2 nebo odstavci 3 článku 3.“

| 2) | Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2)

Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. února 2015.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU se mění takto:

| 1) | Část I se mění takto:






  a) | položka týkající se Estonska se nahrazuje tímto:
  „1.   Estonsko

  Tyto oblasti v Estonsku:






  — | Põlva maakond, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Část I se mění takto:

a)

položka týkající se Estonska se nahrazuje tímto:

„1.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

—

Põlva maakond,

| — | Häädemeeste vald, |
| --- | --- |

—

Häädemeeste vald,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Kasepää vald, |
| --- | --- |

—

Kasepää vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | Lasva vald, |
| --- | --- |

—

Lasva vald,

| — | Meremäe vald, |
| --- | --- |

—

Meremäe vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | Paikuse vald, |
| --- | --- |

—

Paikuse vald,

| — | Pärsti vald, |
| --- | --- |

—

Pärsti vald,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Saarde vald, |
| --- | --- |

—

Saarde vald,

| — | Saare vald, |
| --- | --- |

—

Saare vald,

| — | Saarepeedi vald, |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Surju vald, |
| --- | --- |

—

Surju vald,

| — | Suure-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald,

| — | Tahkuranna vald, |
| --- | --- |

—

Tahkuranna vald,

| — | Torma vald, |
| --- | --- |

—

Torma vald,

| — | Vastseliina vald, |
| --- | --- |

—

Vastseliina vald,

| — | Viiratsi vald, |
| --- | --- |

—

Viiratsi vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võru vald, |
| --- | --- |

—

Võru vald,

| — | Võru linn, |
| --- | --- |

—

Võru linn,

| — | Kunda linn, |
| --- | --- |

—

Kunda linn,

| — | Viljandi linn.“ |
| --- | --- |

—

Viljandi linn.“

| b) | položka týkající se Lotyšska se nahrazuje tímto:
  „2.   Lotyšsko

  Tyto oblasti v Lotyšsku:






  — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- | --- |

b)

položka týkající se Lotyšska se nahrazuje tímto:

„2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

—

Aizkraukles novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | v Alūksnes novads: pagasti Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes a Liepnas, |
| --- | --- |

—

v Alūksnes novads: pagasti Ilzenes, Zeltiņu, Kalncempju, Annas, Malienas, Jaunannas, Mālupes a Liepnas,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | v Apes novads: Virešu pagasts, |
| --- | --- |

—

v Apes novads: Virešu pagasts,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiepalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiepalgas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Valmiera republikas pilsēta.“ |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.“

| c) | položka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:
  „3.   Litva

  Tyto oblasti v Litvě:






  — | v Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių seniūnija, Pernaravos seniūnija, Krakių seniūnija, Kėdainių miesto seniūnija, Dotnuvos seniūnija, Gudžiūnų seniūnija a Surviliškio seniūnija, |
| --- | --- | --- |

c)

položka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:

„3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

—

v Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių seniūnija, Pernaravos seniūnija, Krakių seniūnija, Kėdainių miesto seniūnija, Dotnuvos seniūnija, Gudžiūnų seniūnija a Surviliškio seniūnija,

| — | v Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnija, Upytės seniūnija, Velžio seniūnija, Miežiškių seniūnija, Karsakiškio seniūnija, Naujamiesčio seniūnija, Paįstrio seniūnija, Panevėžio seniūnija a Smilgių seniūnija, |
| --- | --- |

—

v Panevežys rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnija, Upytės seniūnija, Velžio seniūnija, Miežiškių seniūnija, Karsakiškio seniūnija, Naujamiesčio seniūnija, Paįstrio seniūnija, Panevėžio seniūnija a Smilgių seniūnija,

| — | v Radviliškis rajono svaivaldybė: Skėmių seniūnija a Sidabravo seniūnija, |
| --- | --- |

—

v Radviliškis rajono svaivaldybė: Skėmių seniūnija a Sidabravo seniūnija,

| — | Kaunas miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė,

| — | Panevežys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevežys miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys miesto savivaldybė,

| — | Kaunas miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė,

| — | Pasvalys miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalys miesto savivaldybė,

| — | Prienai miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienai miesto savivaldybė,

| — | Birštonas savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė,

| — | Kalvarija savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė,

| — | Kazlu Ruda savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlu Ruda savivaldybė,

| — | Marijampole savivaldybė.“ |
| --- | --- |

—

Marijampole savivaldybė.“

| 2) | Část II se mění takto:






  a) | položka týkající se Estonska se nahrazuje tímto:
  „1.   Estonsko

  Tyto oblasti v Estonsku:






  — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Část II se mění takto:

a)

položka týkající se Estonska se nahrazuje tímto:

„1.   Estonsko

Tyto oblasti v Estonsku:

—

Ida-Viru maakond,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Paistu vald, |
| --- | --- |

—

Paistu vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Antsla vald, |
| --- | --- |

—

Antsla vald,

| — | Mõniste vald, |
| --- | --- |

—

Mõniste vald,

| — | Varstu vald, |
| --- | --- |

—

Varstu vald,

| — | Rõuge vald, |
| --- | --- |

—

Rõuge vald,

| — | Sõmerpalu vald, |
| --- | --- |

—

Sõmerpalu vald,

| — | Haanja vald, |
| --- | --- |

—

Haanja vald,

| — | Misso vald, |
| --- | --- |

—

Misso vald,

| — | Urvaste vald.“ |
| --- | --- |

—

Urvaste vald.“

| b) | položka týkající se Lotyšska se nahrazuje tímto:
  „2.   Lotyšsko

  Tyto oblasti v Lotyšsku:






  — | Aknīstes novads, |
| --- | --- | --- |

b)

položka týkající se Lotyšska se nahrazuje tímto:

„2.   Lotyšsko

Tyto oblasti v Lotyšsku:

—

Aknīstes novads,

| — | v Alūksnes novads: pagasti Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes a Pededzes, |
| --- | --- |

—

v Alūksnes novads: pagasti Veclaicenes, Jaunlaicenes, Ziemeru, Alsviķu, Mārkalnes, Jaunalūksnes a Pededzes,

| — | v Apes novads: pagasti Gaujienas, Trapenes a Apes, |
| --- | --- |

—

v Apes novads: pagasti Gaujienas, Trapenes a Apes,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jēkabpils republikas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Varakļānu novads.“ |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads.“

| c) | položka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:
  „3.   Litva

  Tyto oblasti v Litvě:






  — | v Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis seniūnija, Anykščiai seniūnija, Debeikiai seniūnija, Kavarskas seniūnija, Kurkliai seniūnija, Skiemonys seniūnija, Traupis seniūnija, Troškūnai seniūnija, Viešintos seniūnija a část Svėdasai seniūnija nacházející se jižně od silnice č. 118, |
| --- | --- | --- |

c)

položka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:

„3.   Litva

Tyto oblasti v Litvě:

—

v Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis seniūnija, Anykščiai seniūnija, Debeikiai seniūnija, Kavarskas seniūnija, Kurkliai seniūnija, Skiemonys seniūnija, Traupis seniūnija, Troškūnai seniūnija, Viešintos seniūnija a část Svėdasai seniūnija nacházející se jižně od silnice č. 118,

| — | v Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija, Vilainių seniūnija, Truskavos seniūnija a Šėtos seniūnija, |
| --- | --- |

—

v Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija, Vilainių seniūnija, Truskavos seniūnija a Šėtos seniūnija,

| — | v Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava seniūnija, Kupiškis seniūnija, Noriūnai seniūnija a Subačius seniūnija, |
| --- | --- |

—

v Kupiškis rajono savivaldybė: Alizava seniūnija, Kupiškis seniūnija, Noriūnai seniūnija a Subačius seniūnija,

| — | v Panevėžys rajono savivaldybė: Ramygalos seniūnija, Vadoklių seniūnija a Raguvos, |
| --- | --- |

—

v Panevėžys rajono savivaldybė: Ramygalos seniūnija, Vadoklių seniūnija a Raguvos,

| — | Alytus apskritis, |
| --- | --- |

—

Alytus apskritis,

| — | Vilnius miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė,

| — | Biržai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė,

| — | Jonava rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė,

| — | Šalcininkai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalcininkai rajono savivaldybė,

| — | Širvintos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė,

| — | Trakai rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė,

| — | Ukmerge rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmerge rajono savivaldybė,

| — | Vilnius rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė,

| — | Elektrenai savivaldybė.“ |
| --- | --- |

—

Elektrenai savivaldybė.“

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/52

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/252

ze dne 13. února 2015,

kterým se mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES, pokud jde o položku týkající se Spojených států amerických na seznamu třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je do Unie povolen dovoz masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků

(oznámeno pod číslem C(2015) 714)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 8 úvodní větu, čl. 8 odst. 1 první pododstavec, čl. 8 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 písm. c) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2007/777/ES (2) stanoví veterinární a hygienické předpisy pro dovoz do Unie, tranzit přes Unii a uskladnění v Unii v případě zásilek masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev (dále jen „komodity“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2007/777/ES (2) stanoví veterinární a hygienické předpisy pro dovoz do Unie, tranzit přes Unii a uskladnění v Unii v případě zásilek masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev (dále jen „komodity“).

| (2) | Část 1 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES popisuje oblasti třetích zemí, z nichž je omezen dovoz komodit do Unie z veterinárních důvodů a pro které se použije regionalizace. Část 2 uvedené přílohy stanoví seznam třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je dovoz komodit do Unie povolen pod podmínkou, že komodity byly podrobeny příslušnému ošetření podle části 4 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(2)

Část 1 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES popisuje oblasti třetích zemí, z nichž je omezen dovoz komodit do Unie z veterinárních důvodů a pro které se použije regionalizace. Část 2 uvedené přílohy stanoví seznam třetích zemí nebo jejich částí, z nichž je dovoz komodit do Unie povolen pod podmínkou, že komodity byly podrobeny příslušnému ošetření podle části 4 uvedené přílohy.

| (3) | Spojené státy americké jsou uvedeny na seznamu v části 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES jako země, z níž je povoleno mimo jiné dovážet do Unie komodity získané z drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci), ptáků nadřádu běžci ve farmovém chovu a volně žijící pernaté zvěře, které byly podrobeny ošetření v režimu „bez zvláštního ošetření“ podle části 4 uvedené přílohy (dále jen „ošetření A“), pod podmínkou, že maso použité k výrobě těchto výrobků splňuje veterinární požadavky na čerstvé maso včetně jeho původu ze třetí země nebo jejích částí, které jsou prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI), jak je uvedeno ve vzoru veterinárního a hygienického osvědčení v příloze III rozhodnutí 2007/777/ES. |
| --- | --- |

(3)

Spojené státy americké jsou uvedeny na seznamu v části 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES jako země, z níž je povoleno mimo jiné dovážet do Unie komodity získané z drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci), ptáků nadřádu běžci ve farmovém chovu a volně žijící pernaté zvěře, které byly podrobeny ošetření v režimu „bez zvláštního ošetření“ podle části 4 uvedené přílohy (dále jen „ošetření A“), pod podmínkou, že maso použité k výrobě těchto výrobků splňuje veterinární požadavky na čerstvé maso včetně jeho původu ze třetí země nebo jejích částí, které jsou prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI), jak je uvedeno ve vzoru veterinárního a hygienického osvědčení v příloze III rozhodnutí 2007/777/ES.

| (4) | Dohoda mezi Unií a Spojenými státy americkými (3) stanoví urychlené vzájemné uznávání regionalizačních opatření v případě ohniska nákazy v Unii nebo ve Spojených státech amerických (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(4)

Dohoda mezi Unií a Spojenými státy americkými (3) stanoví urychlené vzájemné uznávání regionalizačních opatření v případě ohniska nákazy v Unii nebo ve Spojených státech amerických (dále jen „dohoda“).

| (5) | Ve Spojených státech amerických byla potvrzena ohniska HPAI podtypu H5N8 v jednom hospodářství s chovem drůbeže v okrese Douglas ve státě Oregon a ohniska HPAI podtypu H5N2 ve státě Washington. |
| --- | --- |

(5)

Ve Spojených státech amerických byla potvrzena ohniska HPAI podtypu H5N8 v jednom hospodářství s chovem drůbeže v okrese Douglas ve státě Oregon a ohniska HPAI podtypu H5N2 ve státě Washington.

| (6) | Vzhledem k současné epizootologické situaci ohledně HPAI ve Spojených státech amerických ošetření A nepostačuje k odstranění veterinárních rizik spojených s dovozem komodit získaných z drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci), ptáků nadřádu běžci ve farmovém chovu a volně žijící pernaté zvěře z okresu Douglas ve státě Oregon a z celého státu Washington do Unie. Aby se zabránilo zavlečení viru HPAI do Unie, tyto výrobky by měly být podrobeny alespoň ošetření D podle části 4 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES (dále jen „ošetření D“). |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k současné epizootologické situaci ohledně HPAI ve Spojených státech amerických ošetření A nepostačuje k odstranění veterinárních rizik spojených s dovozem komodit získaných z drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci), ptáků nadřádu běžci ve farmovém chovu a volně žijící pernaté zvěře z okresu Douglas ve státě Oregon a z celého státu Washington do Unie. Aby se zabránilo zavlečení viru HPAI do Unie, tyto výrobky by měly být podrobeny alespoň ošetření D podle části 4 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES (dále jen „ošetření D“).

| (7) | Spojené státy americké předložily informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních přijatých s cílem zabránit dalšímu šíření HPAI, která Komise vyhodnotila. Na základě tohoto vyhodnocení, jakož i závazků stanovených v dohodě a záruk poskytnutých Spojenými státy americkými lze učinit závěr, že požadavek ohledně ošetření D by měl být dostatečný pro pokrytí rizik souvisejících s dovozem komodit získaných z masa drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci), ptáků nadřádu běžci ve farmovém chovu a volně žijící pernaté zvěře do Unie z okresu Douglas ve státě Oregon a z celého státu Washington, na něž veterinární orgány Spojených států amerických uvalily omezení kvůli současným ohniskům HPAI. Části 1 a 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES by proto měly být s ohledem na tuto regionalizaci změněny. |
| --- | --- |

(7)

Spojené státy americké předložily informace o epizootologické situaci na svém území a o opatřeních přijatých s cílem zabránit dalšímu šíření HPAI, která Komise vyhodnotila. Na základě tohoto vyhodnocení, jakož i závazků stanovených v dohodě a záruk poskytnutých Spojenými státy americkými lze učinit závěr, že požadavek ohledně ošetření D by měl být dostatečný pro pokrytí rizik souvisejících s dovozem komodit získaných z masa drůbeže, pernaté zvěře ve farmovém chovu (kromě ptáků nadřádu běžci), ptáků nadřádu běžci ve farmovém chovu a volně žijící pernaté zvěře do Unie z okresu Douglas ve státě Oregon a z celého státu Washington, na něž veterinární orgány Spojených států amerických uvalily omezení kvůli současným ohniskům HPAI. Části 1 a 2 přílohy II rozhodnutí 2007/777/ES by proto měly být s ohledem na tuto regionalizaci změněny.

| (8) | Rozhodnutí 2007/777/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí 2007/777/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha II rozhodnutí 2007/777/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. února 2015.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 2007/777/ES ze dne 29. listopadu 2007, kterým se stanoví veterinární a hygienické podmínky a vzory osvědčení pro dovoz některých masných výrobků a opracovaných žaludků, močových měchýřů a střev určených k lidské spotřebě ze třetích zemí a kterým se zrušuje rozhodnutí 2005/432/ES (Úř. věst. L 312, 30.11.2007, s. 49).

2

(3)  Dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o hygienických opatřeních na ochranu zdraví lidí a zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty schválená jménem Evropského společenství rozhodnutím Rady 1998/258/ES (Úř. věst. L 118, 21.4.1998, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

Příloha II rozhodnutí 2007/777/ES se mění takto:

| 1) | V části 1 se mezi položku pro Rusko a položku pro Jihoafrickou republiku vkládá nová položka pro Spojené státy americké, která zní:








  „Spojené státy americké | US | 01/2014 | celé území |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| US-1 | 01/2014 | území Spojených států amerických kromě území US-2 |
| US-2 | 01/2014 | území Spojených států amerických zahrnující okres Douglas ve státě Oregon a celé území státu Washington“ |

1)

V části 1 se mezi položku pro Rusko a položku pro Jihoafrickou republiku vkládá nová položka pro Spojené státy americké, která zní:

„Spojené státy americké

US

01/2014

celé území

US-1

01/2014

území Spojených států amerických kromě území US-2

US-2

01/2014

území Spojených států amerických zahrnující okres Douglas ve státě Oregon a celé území státu Washington“

| 2) | V části 2 se položka pro Spojené státy americké nahrazuje tímto:



















  „US | Spojené státy americké US | A | A | A | A | XXX | XXX | A | A | A | XXX | A | XXX | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spojené státy americké US-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | XXX | A | A | XXX |
| Spojené státy americké US-2 | A | A | A | A | D | D | A | A | A | XXX | A | D | XXX“ |

2)

V části 2 se položka pro Spojené státy americké nahrazuje tímto:

„US

Spojené státy americké US

A

A

A

A

XXX

XXX

A

A

A

XXX

A

XXX

XXX

Spojené státy americké US-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

XXX

Spojené státy americké US-2

A

A

A

A

D

D

A

A

A

XXX

A

D

XXX“

---

| 17.2.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 41/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 41/55

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/253

ze dne 16. února 2015,

kterým se stanoví pravidla pro odběr vzorků a podávání zpráv podle směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech a o změně směrnice 93/12/EHS (1), a zejména na čl. 6 odst. 1b a čl. 7 odst. 1a uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Má-li být dosaženo očekávaného přínosu směrnice 1999/32/ES pro zdraví a životní prostředí, který vyplývá ze snížení emisí oxidu siřičitého z lodní dopravy, podpory spravedlivé hospodářské soutěže a větší udržitelnosti námořní dopravy, mělo by mít nákladově efektivní a soudržné provádění a prosazování uvedené směrnice vysokou prioritu. |
| --- | --- |

(1)

Má-li být dosaženo očekávaného přínosu směrnice 1999/32/ES pro zdraví a životní prostředí, který vyplývá ze snížení emisí oxidu siřičitého z lodní dopravy, podpory spravedlivé hospodářské soutěže a větší udržitelnosti námořní dopravy, mělo by mít nákladově efektivní a soudržné provádění a prosazování uvedené směrnice vysokou prioritu.

| (2) | Za účelem účinného provedení článků 3a, 4a a 4b směrnice 1999/32/ES je nezbytné, aby členské státy zajistily dostatečně časté a přesné odběry vzorků lodního paliva dodaného lodím nebo používaného na palubách lodí, včetně kontroly lodních deníků a dodacích listů zásobníků. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem účinného provedení článků 3a, 4a a 4b směrnice 1999/32/ES je nezbytné, aby členské státy zajistily dostatečně časté a přesné odběry vzorků lodního paliva dodaného lodím nebo používaného na palubách lodí, včetně kontroly lodních deníků a dodacích listů zásobníků.

| (3) | Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice 1999/32/ES vyžaduje, aby členské státy přijaly všechna nezbytná opatření tomu, aby odběrem vzorků kontrolovaly obsah síry v lodních palivech používaných pro spalování na palubě v dotyčných mořských oblastech a přístavech. V této souvislosti by se měl odběr vzorků chápat v širokém slova smyslu tak, že zahrnuje veškeré metody ověřování souladu stanovené v čl. 6 odst. 1a písm. a), b) a c) uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice 1999/32/ES vyžaduje, aby členské státy přijaly všechna nezbytná opatření tomu, aby odběrem vzorků kontrolovaly obsah síry v lodních palivech používaných pro spalování na palubě v dotyčných mořských oblastech a přístavech. V této souvislosti by se měl odběr vzorků chápat v širokém slova smyslu tak, že zahrnuje veškeré metody ověřování souladu stanovené v čl. 6 odst. 1a písm. a), b) a c) uvedené směrnice.

| (4) | Fyzický odběr vzorků lodního paliva pro účely ověření souladu by měl být prováděn buď získáváním a analýzou místního vzorku paliva z lodního palivového systému, nebo analýzou příslušných zapečetěných vzorků zásobníku na palubě lodí. |
| --- | --- |

(4)

Fyzický odběr vzorků lodního paliva pro účely ověření souladu by měl být prováděn buď získáváním a analýzou místního vzorku paliva z lodního palivového systému, nebo analýzou příslušných zapečetěných vzorků zásobníku na palubě lodí.

| (5) | Četnost odběru vzorků by měla být stanovena na základě počtu jednotlivých lodí připlouvajících do členského státu, ověření lodní dokumentace, používání alternativních technologií výběru, jimiž se zajistí spravedlivé rozdělení zátěže mezi členskými státy a nákladová efektivita, jakož i na základě konkrétních záznamů o jednotlivých lodích. |
| --- | --- |

(5)

Četnost odběru vzorků by měla být stanovena na základě počtu jednotlivých lodí připlouvajících do členského státu, ověření lodní dokumentace, používání alternativních technologií výběru, jimiž se zajistí spravedlivé rozdělení zátěže mezi členskými státy a nákladová efektivita, jakož i na základě konkrétních záznamů o jednotlivých lodích.

| (6) | Odběr vzorků lodních paliv během dodávky na lodě by měl být zaměřen na dodavatele lodního paliva, u nichž bylo opakovaně zjištěno, že dodávají palivo, které neodpovídá tomu, co je uvedeno na dodacím listě zásobníku, s přihlédnutím k objemu lodních paliv uváděnému na trh dodavatelem. |
| --- | --- |

(6)

Odběr vzorků lodních paliv během dodávky na lodě by měl být zaměřen na dodavatele lodního paliva, u nichž bylo opakovaně zjištěno, že dodávají palivo, které neodpovídá tomu, co je uvedeno na dodacím listě zásobníku, s přihlédnutím k objemu lodních paliv uváděnému na trh dodavatelem.

| (7) | Za účelem nákladově efektivního provedení směrnice 1999/32/ES by členské státy měly být vybízeny k dodržování četnosti odběru vzorků paliva a měly by lodě určené pro ověření souladu vybírat na základě vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik nebo využívání inovativních technologií pro ověřování souladu a shromážděné údaje sdílet s ostatními členskými státy. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem nákladově efektivního provedení směrnice 1999/32/ES by členské státy měly být vybízeny k dodržování četnosti odběru vzorků paliva a měly by lodě určené pro ověření souladu vybírat na základě vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik nebo využívání inovativních technologií pro ověřování souladu a shromážděné údaje sdílet s ostatními členskými státy.

| (8) | Specializovaný informační systém Unie, který vyvinula a provozuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost a který budou mít členské státy k dispozici od 1. ledna 2015, má sloužit jako platforma pro zaznamenávání a výměnu informací o výsledcích jednotlivých ověření souladu podle směrnice 1999/32/ES. Členské státy by měly být motivovány k využívání systému, jenž může významně přispět k racionalizaci a optimalizaci posuzování souladu s požadavky uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(8)

Specializovaný informační systém Unie, který vyvinula a provozuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost a který budou mít členské státy k dispozici od 1. ledna 2015, má sloužit jako platforma pro zaznamenávání a výměnu informací o výsledcích jednotlivých ověření souladu podle směrnice 1999/32/ES. Členské státy by měly být motivovány k využívání systému, jenž může významně přispět k racionalizaci a optimalizaci posuzování souladu s požadavky uvedené směrnice.

| (9) | Aby nebyla ukládána nepřiměřená administrativní zátěž členským státům, které nemají pobřežní pásmo, plavidlům plujícím pod jejich vlajkou nebo jejich dodavatelům lodního paliva, neměla by se na uvedené členské státy vztahovat některá ustanovení. |
| --- | --- |

(9)

Aby nebyla ukládána nepřiměřená administrativní zátěž členským státům, které nemají pobřežní pásmo, plavidlům plujícím pod jejich vlajkou nebo jejich dodavatelům lodního paliva, neměla by se na uvedené členské státy vztahovat některá ustanovení.

| (10) | Při předkládání zpráv by se mělo zohlednit co nejlepší využití všech dostupných a nejmodernějších technologií tak, aby se administrativní zátěž omezila na minimum, přičemž by se měla ponechat flexibilita těm členským státům, které upřednostňují podávání zpráv tradičnějším způsobem. Členské státy proto mají možnost využít ke splnění svých příslušných povinností podávat výroční zprávy podle směrnice 1999/32/ES informační systém Unie. |
| --- | --- |

(10)

Při předkládání zpráv by se mělo zohlednit co nejlepší využití všech dostupných a nejmodernějších technologií tak, aby se administrativní zátěž omezila na minimum, přičemž by se měla ponechat flexibilita těm členským státům, které upřednostňují podávání zpráv tradičnějším způsobem. Členské státy proto mají možnost využít ke splnění svých příslušných povinností podávat výroční zprávy podle směrnice 1999/32/ES informační systém Unie.

| (11) | Nejdříve 1. ledna 2016 a s výhradou dostupnosti sdílených údajů týkajících se ověřování souladu a odběru vzorků, pokud jde o obsah síry v lodním palivu, mohou členské státy ke stanovování priorit při ověřování lodního paliva nákladově efektivním způsobem používat mechanismus výběru založený na posouzení rizik, který je součástí informačního systému Unie. |
| --- | --- |

(11)

Nejdříve 1. ledna 2016 a s výhradou dostupnosti sdílených údajů týkajících se ověřování souladu a odběru vzorků, pokud jde o obsah síry v lodním palivu, mohou členské státy ke stanovování priorit při ověřování lodního paliva nákladově efektivním způsobem používat mechanismus výběru založený na posouzení rizik, který je součástí informačního systému Unie.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 9 odst. 1 směrnice 1999/32/ES, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 9 odst. 1 směrnice 1999/32/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto rozhodnutím se stanoví pravidla pro metody a četnost odběru vzorků a podávání zpráv podle směrnice 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| 1) | „provozní nádrží“ se rozumí nádrž, z níž se odebírá palivo na napájení navazujícího zařízení na spalování topného oleje; |
| --- | --- |

1)

„provozní nádrží“ se rozumí nádrž, z níž se odebírá palivo na napájení navazujícího zařízení na spalování topného oleje;

| 2) | „palivovým systémem“ se rozumí systém podporující rozvod, filtraci, čištění a dodávku paliva z provozních nádrží do zařízení na spalování topného oleje; |
| --- | --- |

2)

„palivovým systémem“ se rozumí systém podporující rozvod, filtraci, čištění a dodávku paliva z provozních nádrží do zařízení na spalování topného oleje;

| 3) | „zástupcem lodě“ se rozumí velitel lodě nebo pověřený důstojník, který je odpovědný za používané lodní palivo, dokumentaci a schválení alternativního místa odběru vzorků paliva; |
| --- | --- |

3)

„zástupcem lodě“ se rozumí velitel lodě nebo pověřený důstojník, který je odpovědný za používané lodní palivo, dokumentaci a schválení alternativního místa odběru vzorků paliva;

| 4) | „kontrolorem obsahu síry“ (dále jen „kontrolorem“) se rozumí osoba řádně zmocněná příslušným orgánem členského státu k ověření, zda jsou dodržena ustanovení směrnice 1999/32/ES; |
| --- | --- |

4)

„kontrolorem obsahu síry“ (dále jen „kontrolorem“) se rozumí osoba řádně zmocněná příslušným orgánem členského státu k ověření, zda jsou dodržena ustanovení směrnice 1999/32/ES;

| 5) | „informačním systémem Unie“ se rozumí systém, který je spravován Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a který využívá údaje jednotlivých lodí o vplutí do přístavů v rámci systému SafeSeaNet, systému pro správu informací zřízeného článkem 22a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES (2) (dále jen „systém SafeSeaNet“), s cílem zaznamenávat a předávat informace o výsledcích jednotlivých ověření souladu podle směrnice 1999/32/ES. Na základě uvedených výsledků jednotlivých ověření souladu a souvisejících zjištění podle směrnice 1999/32/ES je vytvářen unijní mechanismus výběru založený na posouzení rizik. |
| --- | --- |

5)

„informačním systémem Unie“ se rozumí systém, který je spravován Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost a který využívá údaje jednotlivých lodí o vplutí do přístavů v rámci systému SafeSeaNet, systému pro správu informací zřízeného článkem 22a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES (2) (dále jen „systém SafeSeaNet“), s cílem zaznamenávat a předávat informace o výsledcích jednotlivých ověření souladu podle směrnice 1999/32/ES. Na základě uvedených výsledků jednotlivých ověření souladu a souvisejících zjištění podle směrnice 1999/32/ES je vytvářen unijní mechanismus výběru založený na posouzení rizik.

Článek 3

Četnost odběru vzorků lodních paliv používaných na palubě lodí

1.   Členské státy provádějí kontroly lodních deníků a dodacích listů zásobníků na palubě u alespoň 10 % z celkového počtu jednotlivých lodí připlouvajících do příslušného členského státu za rok.

Celkový počet jednotlivých lodí připlouvajících do členského státu odpovídá průměrnému počtu lodí za předchozí tři roky oznámenému prostřednictvím systému SafeSeaNet.

2.   Od 1. ledna 2016 je obsah síry v lodním palivu používaném na palubách lodí kontrolován také prostřednictvím odběru vzorků a/nebo analýzy u lodí kontrolovaných podle odstavce 1, přičemž se kontroluje alespoň tento procentní podíl lodí:

| a) | 40 % v členských státech sousedících po celé délce hranic s oblastmi kontroly emisí oxidů síry (SECA); |
| --- | --- |

a)

40 % v členských státech sousedících po celé délce hranic s oblastmi kontroly emisí oxidů síry (SECA);

| b) | 30 % v členských státech částečně sousedících s oblastmi SECA; |
| --- | --- |

b)

30 % v členských státech částečně sousedících s oblastmi SECA;

| c) | 20 % v členských státech, které s oblastmi SECA nesousedí. |
| --- | --- |

c)

20 % v členských státech, které s oblastmi SECA nesousedí.

Od 1. ledna 2020 je v členských státech, které s oblastmi SECA nesousedí, obsah síry v lodním palivu používaném na palubě kontrolován také prostřednictvím odběru vzorků a/nebo analýzy u 30 % lodí kontrolovaných podle odstavce 1.

Členské státy mohou dodržovat četnost kontrol stanovenou v tomto odstavci výběrem lodí na základě vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik a zvláštních záznamů o jednotlivých lodích nahlášených v informačním systému Unie.

3.   Počet jednotlivých lodí vypočtený podle odstavce 2, který je rovněž třeba kontrolovat prostřednictvím odběru vzorků a/nebo analýzy, může být upraven (přičemž zároveň není povoleno snížení o více než 50 %):

| a) | odečtením počtu jednotlivých lodí, pro něž se případné nedodržení požadavků ověřuje pomocí technologií dálkového průzkumu nebo metody analýzy Quick Scan; nebo |
| --- | --- |

a)

odečtením počtu jednotlivých lodí, pro něž se případné nedodržení požadavků ověřuje pomocí technologií dálkového průzkumu nebo metody analýzy Quick Scan; nebo

| b) | stanovením příslušného počtu, pokud se ověřování dokumentů v souladu s odstavcem 1 provádí na palubě u alespoň 40 % jednotlivých lodí připlouvajících do příslušného členského státu za rok. |
| --- | --- |

b)

stanovením příslušného počtu, pokud se ověřování dokumentů v souladu s odstavcem 1 provádí na palubě u alespoň 40 % jednotlivých lodí připlouvajících do příslušného členského státu za rok.

Úpravy uvedené v písmenech a) a b) musí být vykazovány v informačním systému Unie.

4.   Od 1. ledna 2016 může členský stát namísto dodržování roční frekvence stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 uplatnit každoroční odběr vzorků na základě unijního mechanismu výběru založeného na posouzení rizik.

5.   Tento článek se nepoužije na Českou republiku, Lucembursko, Maďarsko, Rakousko a Slovensko.

Článek 4

Četnost odběru vzorků lodních paliv během dodávky na lodě

1.   V souladu s čl. 6 odst. 1a písm. b) směrnice 1999/32/ES a při zohlednění objemu dodávaných lodních paliv členské státy provádějí odběr a analýzu vzorků lodních paliv během dodávky na lodě takovými dodavateli lodního paliva, kteří jsou registrovaní v daném členském státě a u nichž se alespoň třikrát během daného roku zjistilo, že dodávají palivo, které neodpovídá tomu, co je uvedeno na dodacím listě zásobníku na základě zpráv v informačním systému Unie nebo výroční zprávy uvedené v článku 7.

2.   Tento článek se nepoužije na Českou republiku, Lucembursko, Maďarsko, Rakousko a Slovensko.

Článek 5

Metody odběru vzorků pro ověřování obsahu síry v lodních palivech používaných na palubě

1.   Pokud se obsah síry v lodních palivech používaných na palubě ověřuje v souladu s článkem 3, použijí členské státy k odběru vzorků a ověření souladu s normami pro obsah síry tento odstupňovaný přístup:

| a) | kontrola lodních deníků a dodacích listů zásobníků; |
| --- | --- |

a)

kontrola lodních deníků a dodacích listů zásobníků;

| b) | podle potřeby jeden z následujících způsobů odběru vzorků a analýzy nebo oba tyto způsoby:






  i) | analýza zapečetěných vzorků zásobníků na palubě lodí připojených k dodacím listům zásobníků, které byly odebrány v souladu s pravidlem 18 odst. 8.1 a 8.2 přílohy VI úmluvy MARPOL; |
| --- | --- | --- |

b)

podle potřeby jeden z následujících způsobů odběru vzorků a analýzy nebo oba tyto způsoby:

i)

analýza zapečetěných vzorků zásobníků na palubě lodí připojených k dodacím listům zásobníků, které byly odebrány v souladu s pravidlem 18 odst. 8.1 a 8.2 přílohy VI úmluvy MARPOL;

| ii) | odběr místních vzorků lodního paliva pro spalování na palubě v souladu s článkem 6, po němž následuje analýza. |
| --- | --- |

ii)

odběr místních vzorků lodního paliva pro spalování na palubě v souladu s článkem 6, po němž následuje analýza.

2.   Po skončení ověřování a analýzy obsahu síry zaznamená kontrolor údaje o kontrole zaměřené na konkrétní palivo a zjištění v souladu s požadovaným druhem údajů podle čl. 7 písm. a).

Článek 6

Odběr místních vzorků na palubě

1.   Členské státy odeberou místní vzorky lodního paliva na palubě prostřednictvím jednoho nebo více vzorků v místě, kde je namontován ventil pro účely odběru vzorku paliva v palivovém systému, jak je uvedeno v plánu lodních palivových potrubních systémů nebo v generálním plánu lodě a jak bylo schváleno správním orgánem státu vlajky nebo uznaným subjektem jednajícím jeho jménem.

2.   Pokud se místo uvedené v odstavci 1 na lodi nenachází, je místem odběru vzorků paliva místo, kde je namontován ventil pro účely odběru vzorku a které splňuje všechny tyto podmínky:

| a) | je snadno a bezpečně přístupné; |
| --- | --- |

a)

je snadno a bezpečně přístupné;

| b) | zohledňuje různé druhy paliva používané v prvku na spalování topného oleje spalovacího zařízení; |
| --- | --- |

b)

zohledňuje různé druhy paliva používané v prvku na spalování topného oleje spalovacího zařízení;

| c) | je zařazeno za vývodem používaného paliva z provozní nádrže; |
| --- | --- |

c)

je zařazeno za vývodem používaného paliva z provozní nádrže;

| d) | je co nejblíže k přívodu paliva do prvku na spalování topného oleje spalovacího zařízení, jak je přípustné a bezpečně proveditelné, přičemž se zohlední druh paliva, průtok, teplota a tlak za vybraným místem odběru vzorků; |
| --- | --- |

d)

je co nejblíže k přívodu paliva do prvku na spalování topného oleje spalovacího zařízení, jak je přípustné a bezpečně proveditelné, přičemž se zohlední druh paliva, průtok, teplota a tlak za vybraným místem odběru vzorků;

| e) | je navrženo zástupcem lodě a schváleno kontrolorem. |
| --- | --- |

e)

je navrženo zástupcem lodě a schváleno kontrolorem.

3.   V případě, že na lodi nejsou plně oddělené palivové systémy nebo pokud se používá vícero provozních nádrží, mohou členské státy odebrat místní vzorek na více než jednom místě palivového systému, aby se zjistilo, zda nedochází k případné křížové kontaminaci paliv.

4.   Členské státy zajistí, aby se místní vzorky sbíraly do vzorkovací nádoby, z níž lze naplnit alespoň tři nádoby na odběr vzorků, které jsou reprezentativní pro používané lodní palivo.

5.   Členské státy přijmou opatření s cílem zajistit, aby:

| a) | nádoby na odběr vzorků byly zapečetěny kontrolorem pomocí jedinečného prostředku k identifikaci instalovaného za přítomnosti zástupce lodě; |
| --- | --- |

a)

nádoby na odběr vzorků byly zapečetěny kontrolorem pomocí jedinečného prostředku k identifikaci instalovaného za přítomnosti zástupce lodě;

| b) | dvě nádoby na odběr vzorků byly dovezeny na pevninu za účelem analýzy; |
| --- | --- |

b)

dvě nádoby na odběr vzorků byly dovezeny na pevninu za účelem analýzy;

| c) | si zástupce lodě ponechal jednu nádobu na odběr vzorků po dobu nejméně 12 měsíců od data odběru. |
| --- | --- |

c)

si zástupce lodě ponechal jednu nádobu na odběr vzorků po dobu nejméně 12 měsíců od data odběru.

Článek 7

Údaje, které je třeba zahrnout do výroční zprávy

Výroční zprávy o souladu s normami pro obsah síry v lodních palivech předkládané členskými státy Komisi, musí obsahovat alespoň tyto údaje:

| a) | celkový počet a druh nedodržení požadavků na obsah síry naměřený v palivech za rok, včetně rozsahu nesouladu jednotlivých obsahů síry a průměrného obsahu síry určeného po odběru vzorků a analýze; |
| --- | --- |

a)

celkový počet a druh nedodržení požadavků na obsah síry naměřený v palivech za rok, včetně rozsahu nesouladu jednotlivých obsahů síry a průměrného obsahu síry určeného po odběru vzorků a analýze;

| b) | celkový počet ověření dokumentů, včetně dodacích listů zásobníků, místa čerpání paliva, knih záznamů o manipulaci s ropnými látkami, lodních deníků, postupů změny paliva a záznamů; |
| --- | --- |

b)

celkový počet ověření dokumentů, včetně dodacích listů zásobníků, místa čerpání paliva, knih záznamů o manipulaci s ropnými látkami, lodních deníků, postupů změny paliva a záznamů;

| c) | tvrzení o nedostupnosti lodních paliv, jak je uvedeno v čl. 4a odst. 5b směrnice 1999/32/ES, včetně údajů o lodi, přístavu pro načerpání paliva a členských států, v nichž k nedostupnosti paliva došlo, počtu případů nahlášených toutéž lodí a druhu nedostupného zásobníku; |
| --- | --- |

c)

tvrzení o nedostupnosti lodních paliv, jak je uvedeno v čl. 4a odst. 5b směrnice 1999/32/ES, včetně údajů o lodi, přístavu pro načerpání paliva a členských států, v nichž k nedostupnosti paliva došlo, počtu případů nahlášených toutéž lodí a druhu nedostupného zásobníku;

| d) | oznámení a protestní dopisy proti dodavatelům lodního paliva na jejich území, pokud jde o obsah síry v palivech; |
| --- | --- |

d)

oznámení a protestní dopisy proti dodavatelům lodního paliva na jejich území, pokud jde o obsah síry v palivech;

| e) | seznam obsahující jména a adresy všech dodavatelů lodního paliva v příslušném členském státě; |
| --- | --- |

e)

seznam obsahující jména a adresy všech dodavatelů lodního paliva v příslušném členském státě;

| f) | popis používání alternativních metod snižování emisí, včetně hodnocení a průběžného monitorování emisí, nebo alternativních paliv a kontrol dodržování s ohledem na nepřetržité snižování emisí oxidů síry (SOx) v souladu s přílohami I a II směrnice 1999/32/ES u lodí plujících pod vlajkou daného členského státu; |
| --- | --- |

f)

popis používání alternativních metod snižování emisí, včetně hodnocení a průběžného monitorování emisí, nebo alternativních paliv a kontrol dodržování s ohledem na nepřetržité snižování emisí oxidů síry (SOx) v souladu s přílohami I a II směrnice 1999/32/ES u lodí plujících pod vlajkou daného členského státu;

| g) | podle potřeby popis vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik, včetně zvláštních záznamů, a využívání výsledků dálkového průzkumu a jiných dostupných technologií pro stanovování priorit při ověřování souladu s požadavky, pokud jde o jednotlivé lodě; |
| --- | --- |

g)

podle potřeby popis vnitrostátních mechanismů výběru založených na posouzení rizik, včetně zvláštních záznamů, a využívání výsledků dálkového průzkumu a jiných dostupných technologií pro stanovování priorit při ověřování souladu s požadavky, pokud jde o jednotlivé lodě;

| h) | celkový počet a druh zahájených řízení o nesplnění povinnosti a/nebo sankcí, výši pokut, které příslušný orgán uložil provozovatelům lodí a dodavatelům lodního paliva; |
| --- | --- |

h)

celkový počet a druh zahájených řízení o nesplnění povinnosti a/nebo sankcí, výši pokut, které příslušný orgán uložil provozovatelům lodí a dodavatelům lodního paliva;

| i) | v případě každé jednotlivé lodě, po kontrole lodních deníků a dodacích listů zásobníků a/nebo odběru vzorků:






  i) | údaje o lodi, včetně čísla IMO, typu a stáří lodě a tonáže; |
| --- | --- | --- |

i)

v případě každé jednotlivé lodě, po kontrole lodních deníků a dodacích listů zásobníků a/nebo odběru vzorků:

i)

údaje o lodi, včetně čísla IMO, typu a stáří lodě a tonáže;

| ii) | zprávy o odběru vzorků a analýze, včetně počtu a druhu vzorků, metody odběru vzorků, místa odběru vzorků, pro účely ověření souladu typu lodě; |
| --- | --- |

ii)

zprávy o odběru vzorků a analýze, včetně počtu a druhu vzorků, metody odběru vzorků, místa odběru vzorků, pro účely ověření souladu typu lodě;

| iii) | příslušné údaje o dodacích listech zásobníků, místě čerpání paliva, knihách záznamů o manipulaci s ropnými látkami, lodních denících, postupech změny paliva a záznamech; |
| --- | --- |

iii)

příslušné údaje o dodacích listech zásobníků, místě čerpání paliva, knihách záznamů o manipulaci s ropnými látkami, lodních denících, postupech změny paliva a záznamech;

| iv) | donucovací opatření a právní postupy zahájené na vnitrostátní úrovni a/nebo sankce vůči této konkrétní lodi. |
| --- | --- |

iv)

donucovací opatření a právní postupy zahájené na vnitrostátní úrovni a/nebo sankce vůči této konkrétní lodi.

Článek 8

Formát zprávy

1.   Členské státy mohou využívat informační systém Unie, aby do něj přímo po ověření zaznamenávaly veškeré důležité údaje o konkrétním palivu a zjištění, včetně údajů o odběru vzorků.

2.   K plnění oznamovacích povinností stanovených v článku 7 směrnice 1999/32/ES mohou členské státy, které pro záznam, výměnu a sdílení údajů týkajících se ověřování souladu využívají informační systém Unie, používat roční souhrn opatření na prosazování v oblasti práva Unie, jenž poskytuje informační systém Unie.

3.   Členské státy, které informační systém Unie nevyužívají, buď usnadní spojení mezi informačním systémem Unie a jejich vnitrostátním systémem, který může podle potřeby alespoň zaznamenávat stejné oblasti jako ty, které jsou zahrnuty v informačním systému Unie, nebo podávají elektronické zprávy o všech položkách uvedených v článku 7.

Článek 9

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. února 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 121, 11.5.1999, s. 13.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel a kterou se zrušuje směrnice Rady 93/75/EHS (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10).

2

---