# Euroopa Liidu L 44/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 44 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide18. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 44

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide18. veebruar 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/217, 10. aprill 2014, millega liikmesriikidel lubatakse teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2292 all) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/218, 7. mai 2014, riigiabi SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N553/10), N 241/09, N 160/10 ja SA.30995 (ex C 25/10) kohta, mida Iirimaa on andnud ettevõtjate Allied Irish Banks plc ja EBS Building Society ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2638 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/219, 29. jaanuar 2015, millega asendatakse rakendusotsuse 2013/115/EL (milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamatut ja muid rakendusmeetmeid) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 326 all) | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/217, 10. aprill 2014, millega liikmesriikidel lubatakse teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2292 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2292 all)

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/218, 7. mai 2014, riigiabi SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N553/10), N 241/09, N 160/10 ja SA.30995 (ex C 25/10) kohta, mida Iirimaa on andnud ettevõtjate Allied Irish Banks plc ja EBS Building Society ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2638 all)

   (
  1
  )

ex

ex

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2638 all)

1

40

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/219, 29. jaanuar 2015, millega asendatakse rakendusotsuse 2013/115/EL (milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamatut ja muid rakendusmeetmeid) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 326 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 326 all)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 18.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/1

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/217,

10. aprill 2014,

millega liikmesriikidel lubatakse teha teatavaid erandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2292 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 2 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.3, II lisa jaotis II.3 ja III lisa jaotis III.3 sisaldavad liikmesriikide nende erandite loetelusid, mis võimaldavad arvesse võtta liikmesriikide konkreetseid asjaolusid. Teatavad liikmesriigid on esitanud taotluse uute riiklike erandite tegemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.3, II lisa jaotis II.3 ja III lisa jaotis III.3 sisaldavad liikmesriikide nende erandite loetelusid, mis võimaldavad arvesse võtta liikmesriikide konkreetseid asjaolusid. Teatavad liikmesriigid on esitanud taotluse uute riiklike erandite tegemiseks.

| (2) | Need erandid tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Need erandid tuleks heaks kiita.

| (3) | Sellest tulenevalt on vaja kohandada I lisa jaotist I.3, II lisa jaotist II.3 ja III lisa jaotist III.3 ning selguse huvides on asjakohane kõnealused jaotised täielikult asendada. |
| --- | --- |

(3)

Sellest tulenevalt on vaja kohandada I lisa jaotist I.3, II lisa jaotist II.3 ja III lisa jaotist III.3 ning selguse huvides on asjakohane kõnealused jaotised täielikult asendada.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2008/68/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2008/68/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiiviga 2008/68/EÜ loodud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiiviga 2008/68/EÜ loodud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud liikmesriigid võivad rakendada lisas sätestatud erandeid seoses ohtlike kaupade veoga oma territooriumil.

Neid erandeid kohaldatakse diskrimineerimiseta.

Artikkel 2

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotist I.3, II lisa jaotist II.3 ja III lisa jaotist III.3 muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. aprill 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.

1

---

LISA

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa, II lisa ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa jaotis I.3 asendatakse järgmisega:
  „I.3.   Liikmesriikide erandid

  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 kohased liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil.
  Erandite numeratsioon: RO-a/bi/bii-LR-nr

  RO= autovedu

  a/bi/bii= artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

  LR= liikmesriigi tähtlühend

  nr= järjekorranumber


  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel



  BE Belgia


  RO–a–BE-1

  Teema: klass 1 — väikesed kogused.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.
  Direktiivi lisa sisu: punkti 1.1.3.6 kohaselt on tavasõidukiga veetava kaevanduslõhkeaine maksimaalne lubatud kogus 20 kg.
  Siseriikliku õigusakti sisu: varustuspunktidest kaugemal asuvate hoidlate operaatoritel on lubatud tavalises mootorsõidukis vedada kuni 25 kg dünamiiti või tugevatoimelisi lõhkeaineid ja kuni 300 detonaatorit vastavalt lõhkeaineteenistuse sätestatud tingimustele.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RO–a–BE– 2

  Teema: eri klassidesse kuuluvaid tooteid sisaldanud tühjade puhastamata konteinerite vedu.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6.
  Siseriikliku õigusakti sisu: veokirjal on märge „Puhastamata tühjad pakendid, mis on sisaldanud eri klassidesse kuuluvaid tooteid”.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Dérogation 6–97.
  Märkused: komisjonis registreeritud erandina nr 21 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RO–a–BE-3

  Teema: RO–a–UK-4 vastuvõtmine.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009).
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RO–a–BE-4

  Teema: ADRi kõigi nõuete erand, et vedada riigisiseselt kodumajapidamistest pärit kuni 1 000 kasutatud ioonsuitsuandurit Belgias asuvasse töötlemiskohta suitsuandurite valikkogumise süsteemiga ette nähtud kogumispunktide kaudu.
  Viide ADRile: kõik nõuded.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1:
  Siseriikliku õigusakti sisu: ioonsuitsuandurite koduse kasutamise suhtes ei kohaldata radioloogilisest seisukohast reguleerivat kontrolli, kui suitsuandur on saanud tüübikinnituse. Selliste suitsuandurite lõppkasutajatele vedamise suhtes ei kohaldata samuti ADRi nõudeid. (vt 2.2.7.1.2.d).
  Direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta on nõutav kasutatud suitsuandurite valikkogumine, et töödelda trükkplaate ja ioonsuitsuandurite puhul eemaldada nendest radioaktiivsed ained. Sellise valikkogumise võimaldamiseks on loodud süsteem, et soodustada kodumajapidamisi viima kasutatud suitsuandurid kogumispunkti, kust andureid on võimalik vedada — mõnikord teise kogumispunkti või vaheladustuskoha kaudu — töötlemiskohta.
  Kogumispunktides on saadaval metallpakendid, kuhu on võimalik pakkida kuni 1 000 suitsuandurit. Kõnealustest kogumispunktidest on võimalik selline suitsuandureid sisaldav pakend vedada koos muude jäätmetega vaheladustuskohta või töötlemiskohta. Pakendil on märgis „suitsuandur”.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: suitsuandurite valikkogumise süsteem on osa kuninga 20. juuli 2001. aasta dekreedi (üldise kiirguskaitse määrus) artiklis 3.1.d.2 sätestatud heakskiidetud vahendite kõrvaldamise tingimustest.
  Märkused: see erand on vajalik, et võimaldada kasutatud ioonsuitsuandurite valikkogumist.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  DE Saksamaa


  RO–a–DE-1

  Teema: 1.4G liigitusega autoosade segapakendid ja segaveosed koos teatavate ohtlike kaupadega (n4).
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10 ja 7.5.2.1.
  Direktiivi lisa sisu: segapakendeid ja segaveoseid käsitlevad sätted.
  Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbritega 0431 ja 0503 tähistatud aineid võib laadida koos teatavate ohtlike kaupadega (autotootmisega seotud tooted) teatavates kogustes, mis on erandis loetletud. Väärtust 1 000 (võrreldav punktiga 1.1.3.6.4) ei ületata.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Märkused: erand on vajalik, et tagada autode turvaosade kiire kohaletoimetamine vastavalt kohalikule nõudlusele. Kuna kõnealuste toodete valik on väga lai, ei hoita tavaliselt kohalikes töökodades nende varusid.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RO–a–DE-2

  Teema: erand nõudest veokirja või veodeklaratsiooni omamiseks ohtlike kaupade teatavate koguste puhul, nagu on määratletud punktis 1.1.3.6 (n1).
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1 ja 5.4.1.1.6.
  Direktiivi lisa sisu: veokirja sisu.
  Siseriikliku õigusakti sisu: kõigi klasside puhul, v.a klass 7: veokirja ei ole tarvis, kui veetavate kaupade kogus ei ületa punktis 1.1.3.6 esitatud koguseid.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Märkused: pakendite tähistustel ja märgistusel esitatud teave loetakse riigisiseste vedude puhul piisavaks, kuna veokirjad pole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.
  Komisjonis registreeritud erandina nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RO–a–DE-3

  Teema: etalonide ja kütusepumpade (tühjad, puhastamata) vedu.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: sätted ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 kohta.
  Direktiivi lisa sisu: pakendamine, märgistus, dokumendid, veo- ja käsitsemisjuhised, juhised sõidukimeeskondadele.
  Siseriikliku õigusakti sisu: kohaldatavate eeskirjade ja lisasätete kindlaksmääramine erandi kohaldamiseks; kuni 1 000 l: võrreldav tühjade, puhastamata pakenditega; üle 1 000 l: vastavus teatavatele paake käsitlevatele eeskirjadele; vedu üksnes tühjalt ja puhastamata.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.
  Märkused: loend nr 7, 38, 38a.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RO–a–DE-5

  Teema: kombineeritud pakendite luba.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10.4 MP2.
  Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.
  Siseriikliku õigusakti sisu: klassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30 g.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  DK Taani


  RO–a–DK-2

  Teema: lõhkeaineid sisaldavate pakendite ja detonaatoreid sisaldavate pakendite vedu samas sõidukis.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.2.
  Direktiivi lisa sisu: segapakendeid käsitlevad sätted.
  Siseriikliku õigusakti sisu: ohtlike ainete autoveo puhul tuleb täita kõiki ADRi eeskirju.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. 1.
  Märkused: lõhkematerjalide paigutamiseks detonaatoritega samasse veokisse on praktiline vajadus, kui neid kaupu veetakse ladustamiskohast töökohta ja tagasi.
  Kui ohtlike kaupade vedu käsitlevaid Taani õigusakte muudetakse, lubavad Taani ametiasutused neid vedusid järgmistel tingimustel:






  1) | veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkematerjale; |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa jaotis I.3 asendatakse järgmisega:

„I.3.   Liikmesriikide erandid

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 kohased liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil.

Erandite numeratsioon: RO-a/bi/bii-LR-nr

RO= autovedu

a/bi/bii= artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR= liikmesriigi tähtlühend

nr= järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

BE Belgia

RO–a–BE-1

Teema: klass 1 — väikesed kogused.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.

Direktiivi lisa sisu: punkti 1.1.3.6 kohaselt on tavasõidukiga veetava kaevanduslõhkeaine maksimaalne lubatud kogus 20 kg.

Siseriikliku õigusakti sisu: varustuspunktidest kaugemal asuvate hoidlate operaatoritel on lubatud tavalises mootorsõidukis vedada kuni 25 kg dünamiiti või tugevatoimelisi lõhkeaineid ja kuni 300 detonaatorit vastavalt lõhkeaineteenistuse sätestatud tingimustele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–BE– 2

Teema: eri klassidesse kuuluvaid tooteid sisaldanud tühjade puhastamata konteinerite vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6.

Siseriikliku õigusakti sisu: veokirjal on märge „Puhastamata tühjad pakendid, mis on sisaldanud eri klassidesse kuuluvaid tooteid”.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Dérogation 6–97.

Märkused: komisjonis registreeritud erandina nr 21 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–BE-3

Teema: RO–a–UK-4 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route (1-2009).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–BE-4

Teema: ADRi kõigi nõuete erand, et vedada riigisiseselt kodumajapidamistest pärit kuni 1 000 kasutatud ioonsuitsuandurit Belgias asuvasse töötlemiskohta suitsuandurite valikkogumise süsteemiga ette nähtud kogumispunktide kaudu.

Viide ADRile: kõik nõuded.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1:

Siseriikliku õigusakti sisu: ioonsuitsuandurite koduse kasutamise suhtes ei kohaldata radioloogilisest seisukohast reguleerivat kontrolli, kui suitsuandur on saanud tüübikinnituse. Selliste suitsuandurite lõppkasutajatele vedamise suhtes ei kohaldata samuti ADRi nõudeid. (vt 2.2.7.1.2.d).

Direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta on nõutav kasutatud suitsuandurite valikkogumine, et töödelda trükkplaate ja ioonsuitsuandurite puhul eemaldada nendest radioaktiivsed ained. Sellise valikkogumise võimaldamiseks on loodud süsteem, et soodustada kodumajapidamisi viima kasutatud suitsuandurid kogumispunkti, kust andureid on võimalik vedada — mõnikord teise kogumispunkti või vaheladustuskoha kaudu — töötlemiskohta.

Kogumispunktides on saadaval metallpakendid, kuhu on võimalik pakkida kuni 1 000 suitsuandurit. Kõnealustest kogumispunktidest on võimalik selline suitsuandureid sisaldav pakend vedada koos muude jäätmetega vaheladustuskohta või töötlemiskohta. Pakendil on märgis „suitsuandur”.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: suitsuandurite valikkogumise süsteem on osa kuninga 20. juuli 2001. aasta dekreedi (üldise kiirguskaitse määrus) artiklis 3.1.d.2 sätestatud heakskiidetud vahendite kõrvaldamise tingimustest.

Märkused: see erand on vajalik, et võimaldada kasutatud ioonsuitsuandurite valikkogumist.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

DE Saksamaa

RO–a–DE-1

Teema: 1.4G liigitusega autoosade segapakendid ja segaveosed koos teatavate ohtlike kaupadega (n4).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10 ja 7.5.2.1.

Direktiivi lisa sisu: segapakendeid ja segaveoseid käsitlevad sätted.

Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbritega 0431 ja 0503 tähistatud aineid võib laadida koos teatavate ohtlike kaupadega (autotootmisega seotud tooted) teatavates kogustes, mis on erandis loetletud. Väärtust 1 000 (võrreldav punktiga 1.1.3.6.4) ei ületata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Märkused: erand on vajalik, et tagada autode turvaosade kiire kohaletoimetamine vastavalt kohalikule nõudlusele. Kuna kõnealuste toodete valik on väga lai, ei hoita tavaliselt kohalikes töökodades nende varusid.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–DE-2

Teema: erand nõudest veokirja või veodeklaratsiooni omamiseks ohtlike kaupade teatavate koguste puhul, nagu on määratletud punktis 1.1.3.6 (n1).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1 ja 5.4.1.1.6.

Direktiivi lisa sisu: veokirja sisu.

Siseriikliku õigusakti sisu: kõigi klasside puhul, v.a klass 7: veokirja ei ole tarvis, kui veetavate kaupade kogus ei ületa punktis 1.1.3.6 esitatud koguseid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: pakendite tähistustel ja märgistusel esitatud teave loetakse riigisiseste vedude puhul piisavaks, kuna veokirjad pole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.

Komisjonis registreeritud erandina nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–DE-3

Teema: etalonide ja kütusepumpade (tühjad, puhastamata) vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: sätted ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 kohta.

Direktiivi lisa sisu: pakendamine, märgistus, dokumendid, veo- ja käsitsemisjuhised, juhised sõidukimeeskondadele.

Siseriikliku õigusakti sisu: kohaldatavate eeskirjade ja lisasätete kindlaksmääramine erandi kohaldamiseks; kuni 1 000 l: võrreldav tühjade, puhastamata pakenditega; üle 1 000 l: vastavus teatavatele paake käsitlevatele eeskirjadele; vedu üksnes tühjalt ja puhastamata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Märkused: loend nr 7, 38, 38a.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–DE-5

Teema: kombineeritud pakendite luba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.

Siseriikliku õigusakti sisu: klassid 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendirühma kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30 g.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

DK Taani

RO–a–DK-2

Teema: lõhkeaineid sisaldavate pakendite ja detonaatoreid sisaldavate pakendite vedu samas sõidukis.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: segapakendeid käsitlevad sätted.

Siseriikliku õigusakti sisu: ohtlike ainete autoveo puhul tuleb täita kõiki ADRi eeskirju.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. 1.

Märkused: lõhkematerjalide paigutamiseks detonaatoritega samasse veokisse on praktiline vajadus, kui neid kaupu veetakse ladustamiskohast töökohta ja tagasi.

Kui ohtlike kaupade vedu käsitlevaid Taani õigusakte muudetakse, lubavad Taani ametiasutused neid vedusid järgmistel tingimustel:

1)

veetakse kuni 25 kg D-rühma lõhkematerjale;

| 2) | veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit; |
| --- | --- |

2)

veetakse kuni 200 B-rühma detonaatorit;

| 3) | detonaatorid ja lõhkematerjalid peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele; |
| --- | --- |

3)

detonaatorid ja lõhkematerjalid peavad olema eraldi pakitud ÜRO sertifitseeritud pakenditesse vastavalt direktiivi 2000/61/EÜ (millega muudetakse direktiivi 94/55/EÜ) eeskirjadele;

| 4) | detonaatoreid sisaldavate pakendite ja lõhkematerjale sisaldavate pakendite vahe peab olema vähemalt üks meeter. Kõnealune vahe peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkematerjalide pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud nii, et neid on võimalik sõidukist kiiresti eemaldada; |
| --- | --- |

4)

detonaatoreid sisaldavate pakendite ja lõhkematerjale sisaldavate pakendite vahe peab olema vähemalt üks meeter. Kõnealune vahe peab säilima ka järsul pidurdamisel. Lõhkematerjalide pakendid ja detonaatorite pakendid peavad olema paigutatud nii, et neid on võimalik sõidukist kiiresti eemaldada;

| 5) | tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju. |
| --- | --- |

5)

tuleb täita kõiki muid ohtlike ainete autoveo eeskirju.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–DK-3

Teema: kodumajapidamistest ja ettevõtetest kõrvaldamise eesmärgil kogutud teatavatesse klassidesse kuuluvate ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavate pakendite ja toodete autovedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: osad ja peatükid 2, 3, 4.1, 5.1, 5.2, 5.4, 6, 8.1 ja 8.2.

Direktiivi lisa sisu: liigitamissätted, erisätted, pakendeid käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded, veoühikuid ja sõidukite varustust käsitlevad üldnõuded ning koolitusnõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest või ettevõtetest kogutud ning teatavatesse klassidesse kuuluvate ohtlike ainete jäätmeid või jääke sisaldavad sisepakendid ja tooted võivad olla pakitud koos teatavate välispakendite ja/või ümbrispakenditega ning nende vedamise suhtes kohaldatakse kaubasaatmise erimenetlust, mis muu hulgas hõlmab pakkimis- ja märgistamispiiranguid. Ohtlike kaupade kogus sise- ja välispakendite ja/või veoühiku kohta on piiratud.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Märkused: jäätmekäitlejal ei ole võimalik kohaldada kõiki direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid, kui kõrvaldamise eesmärgil kogutud ohtlike ainete jäätmed või jäägid on kogutud kodumajapidamistest või ettevõtetest. Jäätmed sisalduvad üldjuhul jaemüügipakendites.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2019.

FI Soome

RO–a–FI-1

Teema: teatavate koguste ohtlike kaupade vedu bussidega ja madala aktiivsusega radioaktiivsete materjalide väikeste koguste vedu tervishoiu ja teadusuuringute eesmärgil.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1, 5.4.

Direktiivi lisa sisu: pakendamist käsitlevad sätted, dokumendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: selliste teatavate koguste ohtlike kaupade vedu, mis ei ületa punkti 1.1.3.6 piirangut ja mille netomass on kuni 200 kg, on lubatud bussidega ilma veokirjata ja kõiki pakendamisnõudeid täitmata. Kuni 50 kg madala aktiivsusega radioaktiivsete materjalide veo korral tervishoiu ja teadusuuringute eesmärgil ei pea sõiduk olema ADRi kohase märgistuse ja varustusega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003; 312/2005).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–FI-2

Teema: tühjade paakide kirjeldamine veokirjas.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6

Direktiivi lisa sisu: erisätted tühjade puhastamata pakendite, sõidukite, konteinerite, paakide, anumakogumiga sõidukite ja mitmeelemendiliste gaasikonteinerite kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: tühjade, puhastamata paaksõidukite puhul, millega on veetud kaht või enamat ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 alla kuuluvat ainet, võib veokirjas kirjelduseks märkida sõnad „Viimane veos” koos selle toote nimega, mille leekpunkt on madalaim; „Tühi paaksõiduk, 3, viimane veos: ÜRO 1203 autobensiin, II”.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–FI-3

Teema: veoüksuse tähistamine ja märgistamine lõhkeainete puhul.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: oranži tähisega märgistamise üldsätted.

Siseriikliku õigusakti sisu: veoüksused, millega (üldjuhul väikebussides) veetakse lõhkeaineid (netomass kuni 1 000 kg) kaevandustesse ja tööplatsidele, võib esi- ja tagaküljel tähistada 1. näidisele vastava tähisega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

FR Prantsusmaa

RO–a–FR-2

Teema: selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete vedu, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Siseriikliku õigusakti sisu: erand ADRi nõuetest, mis on seotud selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete veoga, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 12.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–FR-5

Teema: ohtlike ainete vedu ühissõidukites (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.3.1.

Direktiivi lisa sisu: reisijate ja ohtlike ainete vedu.

Siseriikliku õigusakti sisu: muude kui klassi 7 kuuluvate ohtlike ainete veo lubamine ühissõidukites käsipagasina: kohaldatakse üksnes pakendamist, pakkide tähistamist ja märgistamist käsitlevaid sätteid, millele on osutatud peatükkides 4.1, 5.2 ja 3.4.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Märkused: käsipagasis võivad olla üksnes oma tarbeks või isiklikuks ametialaseks kasutamiseks ette nähtud ohtlikud ained. Kantavad gaasimahutid on lubatud hingamishäiretega patsientidele üheks reisiks vajalikus koguses.

Kehtivusaja lõpp: 29. veebruar 2016.

RO–a–FR-6

Teema: ohtlike ainete väikeste koguste transport omal kulul (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirja omamise kohustus.

Siseriikliku õigusakti sisu: kui veetakse omal kulul väikesi muude kui klassi 7 kuuluvate ohtlike ainete koguseid, mis ei ületa punktis 1.1.3.6 sätestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veokiri kohustuslik.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Kehtivusaja lõpp: 29. veebruar 2016.

RO–a–FR-7

Teema: keemiliste ainete näidiste, ohtlikke aineid sisaldavate segude ja toodete autovedu turujärelevalve eesmärgil.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted, liigitamine, erisätted ja piiratud kogustena pakitud ohtlike kaupade veoga seotud erandid, pakendite ja paakide kasutamist käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni käsitlevad nõuded, veotingimusi, käitlemist, peale- ja mahalaadimist käsitlevad sätted, veovahendeid ja veoteenuseid käsitlevad nõuded, sõidukite konstrueerimist ja heakskiitmist käsitlevad nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: keemiliste ainete näidised ning ohtlikke kaupu sisaldavad ja turujärelevalve raames analüüside tegemiseks veetavad segud ja tooted pakitakse kombineeritud pakenditesse. Kõnealuste kombineeritud pakendite puhul tuleb järgida asjaomase ohtliku kauba sisepakendi suhtes kohaldatavat maksimumkogust käsitlevaid eeskirju. Välispakend peab vastama tugevate plastmasskastide suhtes kohaldatavatele nõuetele (4H2, direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatükk 6.1). Välispakendil peab olema direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktis 3.4.7 sätestatud märgistus ja tekst „Analüüsiks ette nähtud näidised” (prantsuse keeles „Echantillons destinés à l'analyse”). Kui eespool nimetatud nõuded on täidetud, ei kohaldata asjaomase veo suhtes direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l'arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres.

Märkused: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punktis 1.1.3 sätestatud erandit ei kohaldata selliste ohtlike kaupade näidiste veo suhtes, mille on analüüsimiseks võtnud pädevad asutused või mis on võetud nende nimel. Prantsusmaal on tulemusliku turujärelevalve tagamiseks kasutusele võetud menetlus, kus ohtlikke aineid sisaldavate kaupade transpordi ohutuse tagamiseks järgitakse korda, mis põhineb piiratud koguste suhtes kohaldataval süsteemil. Kuna tabelis A esitatud sätteid ei ole alati võimalik kohaldada, määratakse sisepakendite suhtes kohaldatav koguseline piirang kindlaks sobivamal viisil.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2019.

IE Iirimaa

RO–a–IE–1

Teema: erand ADRi punktis 5.4.0. sätestatud nõudest veokirja kohta juhul, kui veetakse ADRi ohuklassi 3 liigitatud pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.3.3 märgitud FT2 pestitsiidide hulka, (leekpunkt < 23 °C) ja ADRi ohuklassi 6.1 liigitatud pestitsiide, mis kuuluvad punktis 2.2.61.3 märgitud T6 vedelate pestitsiidide hulka (leekpunkt vähemalt 23 °C), tingimusel, et ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 sätestatud koguseid.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.

Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.

Siseriikliku õigusakti sisu: ADRi ohuklassidesse 3 ja 6.1 kuuluvate pestitsiidide veo puhul ei pea kaasas olema veokirja, kui ohtlikke kaupu veetakse kogustes, mis ei ületa ADRi punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud koguseid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(9) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”.

Märkused: selliste pestitsiidide kohaliku veo ja tarnimise puhul oleks kõnesolev nõue üleliigne ja koormav.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–IE-4

Teema: erand ADRi peatükkidest 5.3 ja 5.4, 7. osast ja B lisast seoses (jookide) serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui kõnealuseid balloone veetakse samas sõidukis koos jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3, 5.4, 7 ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: sõidukite märgistus, saatedokumendid ning veovahendeid ja vedusid käsitlevad sätted.

Siseriikliku õigusakti sisu: erand ADRi peatükkidest 5.3 ja 5.4, 7. osast ja B lisast seoses jookide serveerimiseks kasutatavate gaasiballoonide veoga, juhul kui kõnealuseid balloone veetakse samas sõidukis koos jookidega, mille serveerimiseks neid kasutatakse.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: põhitegevus on ADRi kohaldamisalasse mittekuuluvate joogisaadetiste turustamine koos väikese koguse väikeste balloonidega, mis sisaldavad serveerimiseks kasutatavaid gaase.

Kuulus varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alla.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–IE-5

Teema: riigisiseseks veoks Iirimaa piires erand ADRi peatükkides 6.2 ja 4.1 anumate ehitus- ja katsetusnõuete kohta sätestatust ning kõnealuste anumate kasutamise sätetest klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide puhul, mida on kasutatud merevedu hõlmavates mitmeliigilistes vedudes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud, katsetatud ja kasutusel vastavalt IMDG koodeksile, ii) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjana tagasi ühendveo lähteriiki ning iii) neid balloone ja survevaate turustatakse kohapeal väikestes kogustes.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.4.2, 4.1 ja 6.2.

Direktiivi lisa sisu: sätted merevedu hõlmava mitmeliigilise veo kohta, ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide kasutamise ning ADRi klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide ehitamise ja katsetamise kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: peatükkide 4.1 ja 6.2 sätteid ei kohaldata klassi 2 kuuluvate gaaside balloonide ja survevaatide suhtes, juhul kui i) kõnealused balloonid ja survevaadid on ehitatud ja katsetatud vastavalt IMDG koodeksile, ii) kõnealuseid balloone ja survevaate kasutatakse vastavalt IMDG koodeksile, iii) kaubasaatja kasutas nende balloonide ja survevaatide veoks mitmeliigilist transporti, mis hõlmas ka meretransporti, iv) nende balloonide ja survevaatide vedu lõppkasutajale koosneb üksnes ühest veoetapist, mis algab punktis iii osutatud mitmeliigilist vedu kasutavast kaubasaatjast ja lõpetatakse samal päeval, v) neid balloone ja survevaate Iirimaal uuesti ei täideta ja need saadetakse peaaegu tühjana tagasi punktis iii osutatud mitmeliigilise veo lähteriiki ning vi) neid balloone ja survevaate turustatakse kohapeal väikestes koguses.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: algviide liikmesriigi õigusaktile: kõnealustes balloonides ja survevaatides sisalduvad gaasid vastavad lõppkasutaja nõutud spetsifikaatidele, seepärast tuleb neid importida väljastpoolt ADRi piirkonda. Pärast kasutamist tuleb nominaalselt tühjad balloonid ja survevaadid tagastada lähteriiki täitmiseks igal erijuhul kindlaksmääratud gaasiga — neid ei täideta uuesti Iirimaal ega mõnes muus ADR-piirkonna osas. Kuigi kõnealused balloonid ei vasta ADRile, on need kooskõlas IMDG koodeksiga ja selle eesmärkide alusel heaks kiidetud. On ette nähtud, et väljaspool ADRi piirkonda algav mitmeliigiline vedu lõpeb importija valduses, kust kavatsetakse need balloonid ja survevaadid turustada kohapeal väikestes kogustes Iirimaal asuvatele lõppkasutajatele. Kõnealune Iirimaa-sisene vedu kuuluks direktiivi 94/55/EÜ muudetud artikli 6 lõike 9 kohaldamisalasse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–IE–6

Teema: teatavate direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotises I.1 sätestatud pakendamise, tähistamise ja märgistamise nõuete erand juhul, kui direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 ohuklassi 1 ning koodide 1.3G, 1.4G ja 1.4S alla kuuluvaid ning ÜRO tunnusnumbrit 0092, 0093, 0191, 0195, 0197, 0240, 0312, 0403, 0404, 0453, 0505, 0506 või 0507 kandvaid kasutusaja ületanud pürotehnilisi kaubaartikleid veetakse väikestes kogustes (alla punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud piirnormide) sõjaväerajatisse või tiiru asjaomaste kaubaartiklite kõrvaldamiseks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.1: osad 1, 2, 4, 5 ja 6.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted, liigitus, pakendamist käsitlevad sätted, kaubasaadetisi käsitlevad sätted, pakendite konstrueerimine ja katsetamine.

Siseriikliku õigusakti sisu: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid lähimasse sõjaväerajatisse või tiiru veetavate kasutusaja ületanud ja ÜRO tunnusnumbrit 0092, 0093, 0191, 0195, 0197, 0240, 0312, 0403, 0404, 0453 0505, 0506 või 0507 kandvate pürotehniliste kaubaartiklite pakendamise, märgistamise ja tähistamise kohta ei kohaldata, kui järgitakse direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 üldisi sätteid pakendamise kohta ja kui veokirjas on esitatud vajalik lisateave. Kõnealust erandit kohaldatakse ainult juhul, kui on tegemist kasutusaja ületanud pürotehniliste toodete kohaliku veoga väikestes kogustes sõjaväerajatisse või tiiru asjaomaste kaubaartiklite ohutuks kõrvaldamiseks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S.I. 349 of 2011 Regulation 57(f) and (g).

Märkused: kasutusaja ületanud merehädarakettide väikeste koguste vedu sõjaväerajatisse või tiiru kõnealuste rakettide ohutuks kõrvaldamiseks eelkõige lõbusõidulaevade omanike ja laevaettevõtjate poolt on põhjustanud probleeme, eriti seoses pakendamisnõuetega. Erand hõlmab väikeste koguste (alla punktis 1.1.3.6 sätestatud piirnormide) kohalikku vedu ja kõiki ÜRO tunnusnumbrite alla liigitatud merehädarakette.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2020.

LT Leedu

RO–a–LT–1

Teema: RO–a–UK–6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2 000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 „Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje”. (Valitsuse otsus nr 337 ohtlike kaupade autoveo kohta Leedu Vabariigis; vastu võetud 23. märtsil 2000).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

HU Ungari

RO-a-HU-1

Teema: RO-a-DE-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2020.

RO–a-HU-2

Teema: RO-a-UK-4 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2020.

UK Ühendkuningriik

RO–a–UK-1

Teema: teatavate väheohtlike radioaktiivsete esemete (näiteks kellad, käekellad, suitsuandurid, kompassid) vedu (E1).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: enamik ADRi nõuetest.

Direktiivi lisa sisu: klassi 7 materjali veoga seotud nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktide sätete täielik erand teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad piiratud koguses radioaktiivset materjali. (Inimestele kandmiseks ette nähtud helendav seade; ühes sõidukis või raudteesõidukis kuni 500 kodumajapidamistes kasutatavat suitsuandurit, millest ühegi aktiivsus ei ületa 40 kBq; ühes sõidukis või raudteesõidukis kuni viis gaasilist triitiumi sisaldavat valgustit, millest ühegi aktiivsus ei ületa 10 GBq).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Märkused: kõnealune erand on lühiajaline meede, mis ei ole enam vajalik, kui ADRi võetakse üle sarnased Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) määruste muudatused.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-2

Teema: veokirja omamise nõude erand ohtlike kaupade (välja arvatud klass 7) teatavate koguste puhul, nagu on määratletud punktis 1.1.3.6 (E2).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.2 ja 1.1.3.6.3.

Direktiivi lisa sisu: teatavate veoühiku koguste nõuete erandid.

Siseriikliku õigusakti sisu: piiratud koguste puhul ei ole veokiri nõutav, välja arvatud juhul, kui need moodustavad osa suuremast veosest.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Märkused: see erand on sobiv riigisisese veo puhul, kuna veokirjad ei ole alati asjakohased, kui tegemist on kohaliku turustamisega.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-3

Teema: madalradioaktiivseid aineid vedavate sõidukite tuletõrjevahendite nõude (E4) erand.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.1.4.

Direktiivi lisa sisu: nõue, et sõidukites peavad olema tuletõrjevahendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: tühistatakse nõue tulekustutite kohta, kui veetakse üksnes erisaadetisi (ÜRO tunnusnumbrid 2908, 2909, 2910 ja 2911).

Kõnealust nõuet piiratakse, kui veetakse väikest arvu pakendeid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Märkused: tegelikkuses ei ole tuletõrjevahendid olulised ÜRO tunnusnumbrite 2908, 2909, 2910, 2911 alla kuuluvate kaupade vedudel, mis võivad sageli toimuda väikeste sõidukitega.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-4

Teema: sisepakendites kaupade (v.a klassid 1, 4.2, 6.2 ja 7) turustamine jaemüüjatele või kasutajatele: kohalikust laost jaemüüjatele või kasutajatele ning jaemüüjatelt lõppkasutajatele (N1).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Liikmesriigi õigusakti sisu: pakendite märgistamist RID/ADR-, ÜRO või muu märgisega ei nõuta, kui need sisaldavad loetelus 3 nimetatud kaupu.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Märkused: ADR-nõuded ei ole asjakohased veo viimasel etapil laost jaemüüjale või kasutajale ning jaemüüjalt lõppkasutajale. Selle erandi eesmärk on võimaldada jaemüügiks ette nähtud kaupade siseanumaid vedada kohaliku turustamise viimasel etapil ilma välispakendita.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-5

Teema: võimaldada 1. ja 2. kategoorias ning punkti 1.1.3.6.3 tabelis esitatud klassi 1 kaupade erinevat maksimaalset üldkogust veoühiku kohta (N10).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6.3 ja 1.1.3.6.4.

Direktiivi lisa sisu: veoühikus veetavate koguste erandid.

Siseriikliku õigusakti sisu: sätestatakse lõhkeainete piiratud koguste ja segaveoste erandite eeskirjad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; Reg. 14 and Schedule 4.

Märkused: võimaldada klassi 1 kaupade erinevate piirkoguste lubamine, nimelt 1. kategooria puhul 50 ja 2. kategooria puhul 500. Segaveoste arvutamisel on korrutustegur veoliigi 1 puhul 20 ja veoliigi 2 puhul 2.

Kuulus varem direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alla.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-6

Teema: EX/II-sõidukites lubatava lõhkeainete maksimaalse netomassi suurendamine (N13).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.5.2.

Direktiivi lisa sisu: veetavate lõhkeainete ja -toodete koguste piirangud.

Siseriikliku õigusakti sisu: veetavate lõhkeainete ja -toodete koguste piirangud.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Märkused: Ühendkuningriigi õigusaktidega lubatakse II tüübi sõidukites vedada sobivusrühmade 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1J lõhkeaineid netomassiga kuni 5 000 kg.

Paljud 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1J klassi kuuluvad ja Euroopa Liitu viidavad tooted on suured või mahukad ja pikemad kui 2,5 meetrit. Peamiselt on need sõjaliseks otstarbeks kasutatavad lõhkeseadeldised. Piirangud EX/III-sõidukite (mis peavad olema kinnised sõidukid) konstruktsioonile teevad kõnealuste toodete peale- ja mahalaadimise väga keeruliseks. Mõne toote jaoks on vaja spetsiaalseid peale- ja mahalaadimisseadmeid veo algus- ja sihtpunktis. Tegelikkuses on sellised seadmed olemas väga harva. Ühendkuningriigis on kasutusel vähe EX/III-sõidukeid ning nõue ehitada täiendavaid EX/III-sõidukeid seda tüüpi lõhkeainete veoks oleks tööstusele äärmiselt kulukas.

Ühendkuningriigis veavad sõjaväe lõhkeainet peamiselt veoettevõtjad ning seetõttu ei saa nad ära kasutada direktiivis 2008/68/EÜ sätestatud sõjaväeveokite erandit. Selle probleemi lahendamiseks on Ühendkuningriik alati lubanud kõnealuseid tooteid massiga kuni 5 000 kg vedada EX/II-sõidukites. Praegune piirmäär ei ole alati piisav, sest mõni toode võib sisaldada üle 1 000 kg lõhkeainet.

Alates 1950. aastast on olnud ainult kaks õnnetusjuhtumit (mõlemad 1950. aastatel) üle 5 000 kg kaaluvate lõhkeainetega. Õnnetusjuhtumid põhjustasid süttinud rehvid ja heitgaasisüsteemi ülekuumenemine, millest süttis koormakate. Need tulekahjud oleksid võinud juhtuda ka väiksema veose puhul. Surmajuhtumeid ega vigastusi ei ole olnud.

Kogemuste põhjal ei ole kuigi tõenäoline korralikult pakitud lõhkeseadeldiste süttimine välismõjul, nt sõiduki kokkupõrkel. Sõjaväeraportite tõendid ja rakettide löökkatsete andmed näitavad, et sütikute käivitamiseks on tarvis kokkupõrkekiirust, mis võrdub 12 meetri pikkuse langemiskatse kiirusega.

See ei mõjutaks praeguseid ohutusnorme.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-7

Teema: teatavate klassi 1 kuuluvate kaupade väikeste koguste (N12) järelevalve nõuete erand.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.4 ja 8.5 S1(6).

Direktiivi lisa sisu: teatavaid ohtlike kaupade koguseid vedavate sõidukite järelevalve nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: sätestatakse ohutu parkimine ja järelevalveseadmed, kuid ei nõuta teatavate klassi 1 veoste pidevat järelevalvet, nagu nõutakse ADRi peatükis 8.5 S1(6).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Märkused: ADRi järelevalvenõuded ei ole liikmesriigi kontekstis alati rakendatavad.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-8

Teema: lõhkeainete segaveoste ning lõhkeainete koos muude ohtlike kaupadega vagunites, sõidukites ja konteinerites vedamise piirangute leevendamine (N4/5/6).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: teatavate segaveoste piirangud.

Siseriikliku õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktid on lõhkeainete segaveoste suhtes leebemad tingimusel, et kõnealused veod on ohutult teostatavad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada mõningaid eeskirjade muudatusi lõhkeainete veo korral koos muude lõhkeainetega ja lõhkeainete veo korral koos muude ohtlike kaupadega. Kõikide variantide korral on kehtestatud koguselised piirangud ühe või mitme veose koostisosa suhtes ja seda lubatakse vaid tingimusel, et „võetud on kõik rakendatavad meetmed selleks, et lõhkeained ei puutuks kaupadega kokku ega ohustaks kaupu muul viisil, või selleks, et kaubad ei ohustaks lõhkeaineid”.

Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:

| 1) | ÜRO tunnusnumbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatud ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnesolevat ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena; |
| --- | --- |

1)

ÜRO tunnusnumbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatud ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnesolevat ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena;

| 2) | ÜRO tunnusnumbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg; |
| --- | --- |

2)

ÜRO tunnusnumbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg;

| 3) | Klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning et lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg; |
| --- | --- |

3)

Klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning et lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg;

| 4) | ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

4)

ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–a–UK-9

Teema: alternatiivne oranžide tähistega märgistamise võimalus radioaktiivse materjali väikeste koguste veo puhul väikestes sõidukites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.3.2.

Direktiivi lisa sisu: nõue, et radioaktiivset materjali vedavatel väikestel sõidukitel peavad olema oranžid tähised.

Siseriikliku õigusakti sisu: lubatakse kõiki käesoleva protsessi kohaselt heaks kiidetud erandeid. Taotletud erand:

sõidukid peavad:

| a) | olema märgistatud vastavalt ADRi punkti 5.3.2 sätetele või |
| --- | --- |

a)

olema märgistatud vastavalt ADRi punkti 5.3.2 sätetele või

| b) | võib olla alternatiivne liikmesriigi õigusaktides sätestatud märgis sõidukite puhul, mis veavad kuni kümmet erandi alla kuuluva mittelõhustuva või lõhustuva radioaktiivse materjali pakendit ja kui nende pakendite transpordiindeksite summa ei ole suurem kui 3. |
| --- | --- |

b)

võib olla alternatiivne liikmesriigi õigusaktides sätestatud märgis sõidukite puhul, mis veavad kuni kümmet erandi alla kuuluva mittelõhustuva või lõhustuva radioaktiivse materjali pakendit ja kui nende pakendite transpordiindeksite summa ei ole suurem kui 3.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO-a-UK-10

Teema: selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete vedu, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: kõik sätted.

Liikmesriigi õigusakti sisu: I lisa jaotise I.1 selliste meditsiiniliste nakkusohtlike jäätmete veoga, mis on hõlmatud ÜRO tunnusnumbriga 3291 ning mille mass ei ületa 15 kg, seotud nõuete erand.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: selle erandi tegemine on ette nähtud õigusaktiga The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2011.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2017.

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

BE Belgia

RO–bi–BE-4

Teema: ohtlike kaupade paakides vedu hävitamiseks põletamise teel.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 3.2.

Siseriikliku õigusakti sisu: peatükis 3.2 esitatud tabelist erandina on lubatud kasutada paagikoodiga L4DH paakkonteineri asemel paakkonteinerit koodiga L4BH, et teatavatel tingimustel vedada veega reageerivaid mürgiseid vedelikke (III).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Dérogation 01 — 2002.

Märkused: seda erandit võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete lühimaaveoks.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE-5

Teema: jäätmete vedu jäätmekäitlusettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.2, 5.4, 6.1 (vanad eeskirjad: A5, 2X14, 2X12).

Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon, märgistus ja pakendamisnõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: jäätmeid ei klassifitseerita ADRi alusel, vaid jaotatakse eri rühmadesse (tuleohtlikud lahustid, värvid, happed, akud jne), et vältida ohtlikke reaktsioone rühmade piires. Pakendite konstruktsiooninõuded on leebemad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009).

Märkused: neid eeskirju võib kohaldada üksnes väikeste koguste ohtlike ainete veoks käitlemisettevõtetesse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE-6

Teema: RO–bi–SE-5 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE-7

Teema: RO–bi–SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (2-2008).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE-8

Teema: RO–bi–UK-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–BE-9

Teema: RO–bi–SE-3 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Kehtivusaja lõpp: 15. jaanuar 2018.

RO–bi–BE-10

Teema: vedu tööstusalade vahetus läheduses, sealhulgas vedu avalikel teedel.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: A ja B lisa.

Siseriikliku õigusakti sisu: pakendite dokumenteerimist, tähistamist ja märgistamist ning juhitõendeid käsitlevad erandid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Märkused: järgnevas loendis esitatakse erandi number siseriiklikus õigusaktis, lubatud kaugus ja asjaomased ohtlikud kaubad:

| | erand 2–89: avalikult kasutatava maantee ületamine (pakendites kemikaalid); |
| --- | --- |

erand 2–89: avalikult kasutatava maantee ületamine (pakendites kemikaalid);

| | erand 4–97: 2 km (toormalmi kangid kõrgendatud temperatuuril) |
| --- | --- |

erand 4–97: 2 km (toormalmi kangid kõrgendatud temperatuuril)

| | erand 2-2001: 300 m (klassid 3, 6.1 ja 8) |
| --- | --- |

erand 2-2001: 300 m (klassid 3, 6.1 ja 8)

| | erand 6-2004: maksimaalselt 5 km (pakendites kemikaalid) |
| --- | --- |

erand 6-2004: maksimaalselt 5 km (pakendites kemikaalid)

| | erand 12-2004: 800 m (ÜRO tunnusnumber 3802) |
| --- | --- |

erand 12-2004: 800 m (ÜRO tunnusnumber 3802)

| | erand 16-2004: maksimaalselt 55 km (piiratud kogused) |
| --- | --- |

erand 16-2004: maksimaalselt 55 km (piiratud kogused)

| | erand 7-2005: avalikult kasutatava maantee ületamine (ÜRO tunnusnumber 1202) |
| --- | --- |

erand 7-2005: avalikult kasutatava maantee ületamine (ÜRO tunnusnumber 1202)

| | erand 9-2005: 1 200 m (ÜRO tunnusnumber 3077) |
| --- | --- |

erand 9-2005: 1 200 m (ÜRO tunnusnumber 3077)

| | erand 1-2006: 600 m (pakendites kemikaalid) |
| --- | --- |

erand 1-2006: 600 m (pakendites kemikaalid)

| | erand 13-2007: 8 km (pakendites kemikaalid) |
| --- | --- |

erand 13-2007: 8 km (pakendites kemikaalid)

| | erand 7-2008: maksimaalselt 1,5 km (tühjad puhastamata mahutid ja mahutid klassi 9 kuuluvate ainete jaoks) |
| --- | --- |

erand 7-2008: maksimaalselt 1,5 km (tühjad puhastamata mahutid ja mahutid klassi 9 kuuluvate ainete jaoks)

| | erand 8-2008: 800 m (ÜRO tunnusnumbrid 2735 ja 3082) |
| --- | --- |

erand 8-2008: 800 m (ÜRO tunnusnumbrid 2735 ja 3082)

| | erand 2-2009: 350 m (pakendites kemikaalid) |
| --- | --- |

erand 2-2009: 350 m (pakendites kemikaalid)

| | erand 3-2009: maksimaalselt 4,5 km (pakendites kemikaalid) |
| --- | --- |

erand 3-2009: maksimaalselt 4,5 km (pakendites kemikaalid)

| | erand 5-2009: maksimaalselt 4,5 km (pakendites kemikaalid) |
| --- | --- |

erand 5-2009: maksimaalselt 4,5 km (pakendites kemikaalid)

| | erand 9-2009: maksimaalselt 20 km (klassi 2 kuuluvad ained pakendites) |
| --- | --- |

erand 9-2009: maksimaalselt 20 km (klassi 2 kuuluvad ained pakendites)

| | erand 16-2009: 200 m (mahtlastikonteiner) |
| --- | --- |

erand 16-2009: 200 m (mahtlastikonteiner)

Kehtivusaja lõpp: 15. jaanuar 2018.

DE Saksamaa

RO–bi–DE-1

Teema: loobumine teatavatest märgetest veokirjas (n2).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.1.

Direktiivi lisa sisu: transpordidokumendi sisu.

Siseriikliku õigusakti sisu: kehtib kõigi klasside puhul, välja arvatud klassid 1 (v.a 1.4S), 5.2 ja 7.

Veokirja ei ole tarvis teha märkusi:

| a) | kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul); |
| --- | --- |

a)

kaubasaaja kohta kohaliku turustamise puhul (v.a täiskoorma ja kindla marsruudi puhul);

| b) | pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele; |
| --- | --- |

b)

pakendite koguse ja liigi kohta, kui punkti 1.1.3.6 ei kohaldata ja kui sõiduk vastab kõigile A ja B lisa sätetele;

| c) | tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veokirjast. |
| --- | --- |

c)

tühjade puhastamata paakide puhul piisab viimase veo veokirjast.

Algviide riiklikule õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Märkused: kõigi sätete kohaldamine ei pruugi teatavat liiki liikluse puhul olla võimalik.

Komisjonis registreeritud erand nr 22 (direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–DE-2

Teema: klassi 9 kuuluvate polüklorobifenüülidega saastunud materjalide puistevedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.3.1.

Direktiivi lisa sisu: puistevedu.

Siseriikliku õigusakti sisu: luba materjalide puisteveoks sõiduki vedeliku- või tolmukindlalt suletud paak-vahetuskeredes või konteinerites.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Märkused: erand 11 kehtib kuni 31. detsembrini 2004; alates 2005. aastast samalaadsed sätted ADRis ja RIDis.

Vt ka mitmepoolne kokkulepe M137.

loend nr 4*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–DE-3

Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Siseriikliku õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: loend nr 6*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–DE-4

Teema: RO-bi-BE-1 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2017.

RO–bi–DE-5

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 3343 (nitroglütseriini segu, desensibiliseeritud, vedel, kergestisüttiv, N.O.S., sisaldab mitte üle 30 massiprotsenti nitroglütseriini) hõlmatud aine kohalik vedu paakkonteineritega, direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 4.3.2.1.1 nõuete erand.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 3.2, 4.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: paakkonteinerite kasutamist käsitlevad sätted.

Liikmesriigi õigusakti sätete sisu: nitroglütseriini (ÜRO tunnusnumber 3343) kohalik vedu paakkonteineritega, hõlmab lühikesi vahemaid ja tuleb täita järgmised tingimused.

1.   Paakkonteinerite suhtes kehtestatud nõuded.

| 1.1. | Kasutada võib üksnes selleks eriloa saanud paakkonteinereid, mis muus osas vastavad direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 6.8 kohastele ehitust, seadmeid, konstruktsiooni mudeli heakskiitmist, katsetamist, märgistamist ja käitamist käsitlevatele sätetele. |
| --- | --- |

1.1.

Kasutada võib üksnes selleks eriloa saanud paakkonteinereid, mis muus osas vastavad direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 6.8 kohastele ehitust, seadmeid, konstruktsiooni mudeli heakskiitmist, katsetamist, märgistamist ja käitamist käsitlevatele sätetele.

| 1.2. | Paakkonteinerite sulgurmehhanismil peab olema kaitseventiil, mis hakkab tööle, kui siserõhk tõuseb 300 kPa (3 baari) üle normaalrõhu, tööle hakates vabastatakse laes olev gaasi väljalaskeava pindalaga vähemalt 135 cm2 (diameeter 132 mm). Ava ei tohi pärast aktiveerimist uuesti sulguda. Ohutusseadmena võib kasutada ühte või mitut ühtemoodi aktiveeruvat ohutuselementi ning vastavat gaasi väljalaskeava pindala. Ohutusseadme konstruktsiooni tüüp peab olema läbinud piisava arvu tüübikatsetusi ja sellel peab olema pädeva asutuse tüübikinnitus. |
| --- | --- |

1.2.

Paakkonteinerite sulgurmehhanismil peab olema kaitseventiil, mis hakkab tööle, kui siserõhk tõuseb 300 kPa (3 baari) üle normaalrõhu, tööle hakates vabastatakse laes olev gaasi väljalaskeava pindalaga vähemalt 135 cm2 (diameeter 132 mm). Ava ei tohi pärast aktiveerimist uuesti sulguda. Ohutusseadmena võib kasutada ühte või mitut ühtemoodi aktiveeruvat ohutuselementi ning vastavat gaasi väljalaskeava pindala. Ohutusseadme konstruktsiooni tüüp peab olema läbinud piisava arvu tüübikatsetusi ja sellel peab olema pädeva asutuse tüübikinnitus.

2.   Märgistamine

Iga paakkonteiner tuleb mõlemalt poolt märgistada ohusiltidega vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 5.2.2.2.2 kohasele 3. näidisele.

3.   Käitamist käsitlevad sätted

| 3.1. | Tuleb tagada, et nitroglütseriin on veo ajal desensibilisaatoris ühtlaselt jaotunud ja püsib segunenult. |
| --- | --- |

3.1.

Tuleb tagada, et nitroglütseriin on veo ajal desensibilisaatoris ühtlaselt jaotunud ja püsib segunenult.

| 3.2. | Peale- ja mahalaadimise ajal ei ole sõidukis ega selle peal olemine lubatud, v.a selleks, et käitada peale- ja mahalaadimiseks kasutatavaid seadmeid. |
| --- | --- |

3.2.

Peale- ja mahalaadimise ajal ei ole sõidukis ega selle peal olemine lubatud, v.a selleks, et käitada peale- ja mahalaadimiseks kasutatavaid seadmeid.

| 3.3. | Mahalaadimiskohas tuleb paakkonteinerid täielikult tühjendada. Kui neid ei ole võimalik täielikult tühjendada, tuleb nad pärast mahalaadimist kuni täitmiseni tihedalt sulgeda. |
| --- | --- |

3.3.

Mahalaadimiskohas tuleb paakkonteinerid täielikult tühjendada. Kui neid ei ole võimalik täielikult tühjendada, tuleb nad pärast mahalaadimist kuni täitmiseni tihedalt sulgeda.

Algviide liikmesriigi õigusakti sätetele: Nordrhein-Westfaleni liidumaa erand.

Märkused: see kehtib paakkonteineritega tehtavate selliste kohalike maanteevedude kohta, mis hõlmavad lühikesi vahemaid ja on kahe tootmiskoha vahelise tootmisprotsessi osa. Farmaatsiatoodete tootmiseks tarnib tootmiskoht A eeskirjade kohaselt 600-liitristes paakkonteinerites II pakendirühma kuuluvat kergestisüttivat vaigulahust (ÜRO tunnusnumber 1866) tootmiskohta B. Seal lisatakse nitroglütseriinilahus ja toimub segamine, mille tulemusel saadakse edasiseks kasutamiseks liimjas nitroglütseriini segu, desensibiliseeritud, vedel, kergestisüttiv, N.O.S., sisaldab mitte üle 30 massiprotsenti nitroglütseriini (ÜRO tunnusnumber 3343). Kõnealune aine veetakse tagasi tootmiskohta A samade paakkonteineritega, mis on läbinud pädeva asutuse vastava kontrolli ja saanud kõnealuse konkreetse veo jaoks heakskiidu ning millel on konteinerikood L10DN.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2017.

RO–bi–DE-6

Teema: RO–bi–SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: § 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

DK Taani

RO–bi–DK-1

Teema: ÜRO tunnusnumbrid 1202, 1203, 1223 ja klass 2 — veokirja ei nõuta.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirja nõue.

Siseriikliku õigusakti sisu: kui klassi 3 mineraalõlitooteid ÜRO tunnusnumbritega 1202, 1203 ja 1223 ning klassi 2 gaase transporditakse turustamise eesmärgil (kaubad tarnitakse kahele või rohkemale kaubasaajale ning tagastatud kaubad kogutakse samamoodi), ei ole veokiri vajalik tingimusel, et kirjalikud juhised sisaldavad peale ADRis nõutud teabe ka ÜRO tunnusnumbrit, nime ja klassi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 729 af 15.8.2001 om vejtransport af farligt gods.

Märkused: selle riikliku erandi põhjuseks on elektroonikaseadmete areng, mis võimaldab näiteks kõnealuseid seadmeid kasutavatel naftaettevõtjatel edastada sõidukitesse pidevalt teavet klientide kohta. Kuna kõnealune teave ei ole kättesaadav veo alguses, vaid edastatakse sõidukisse veo ajal, ei ole võimalik enne veo algust veokirja koostada. Kõnesolevat liiki veod on lubatud vaid teatavates piirkondades.

Taani sarnase sätte erand direktiivi 94/55/EÜ artikli 6 lõike 10 alusel.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–DK-2

Teema: RO–bi–SE-6 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, muudetud.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–DK-3

Teema: RO–bi–UK-1 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, muudetud.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–DK–4

Teema: teatavasse klassi kuuluvate ohtlike kaupade autovedu kodumajapidamistest ja ettevõtetest lähedal asuvatesse kogumispunktidesse ja vahetöötlemisrajatistesse kõrvaldamise eesmärgil.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.–9. osa.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted, liigitamissätted, erisätted, pakendeid käsitlevad sätted, kaubasaatmise menetlused, pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded, veotingimusi käsitlevad sätted, peale- ja mahalaadimist ning käitlemist käsitlevad sätted, sõiduki meeskonna, varustuse, käitamise ja dokumentatsiooni suhtes kohaldatavad nõuded ning sõidukite konstrueerimist ja heakskiitmist käsitlevad nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: kodumajapidamistest ja ettevõtetest pärit ohtlikke kaupu võib teatavatel tingimustel vedada kõrvaldamise eesmärgil lähedal asuvatesse kogumispunktidesse või vahetöötlemisrajatistesse. Järgida tuleb eri sätteid, sõltuvalt veo iseloomust ja sellest tulenevatest ohtudest, näiteks ohtlike kaupade kogus sisepakendi kohta, välispakendi ja/või transpordiühiku kohta ning sellest, kas ohtlike kaupade vedu teostatakse lisaks ettevõtja põhitegevusele või mitte.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Märkused: jäätmekäitlejal ja ettevõtjal ei ole võimalik kohaldada kõiki direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 sätteid, kui jäätmed, mis võivad sisaldada ohtlikke ainete jääke, veetakse kõrvaldamise eesmärgil kodumajapidamistest ja/või ettevõtetest lähedal asuvasse kogumispunkti. Jäätmed koosnevad üldjuhul pakenditest, mida algselt veeti vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 punkti 1.1.3.1 alapunktis c sätestatud erandile ja/või mida müüdi jaemüügivõrgus. Siiski ei kohaldata punkti 1.1.3.1 alapunktis c sätestatud erandit kogumispunktidesse veetavate jäätmete suhtes ning direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotise I.1 peatüki 3.4 sätteid ei kohaldata ohtlike ainete jäätmeid sisaldavate sisepakendite veo suhtes.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2019.

EL Kreeka

RO–bi–EL-1

Teema: enne 31. detsembrit 2001 registreeritud püsipaakide (paaksõidukite) ohutusnõuete erand teatavate kategooriate ohtlike ainete väikeste koguste kohaliku veo puhul.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17–6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: nõuded metallist paagiga püsipaakide (paaksõidukite), eemaldatavate paakide, paakkonteinerite ja paak-vahetuskerede ning anumakogumiga sõidukite ja MEGCde ehituse, seadmete, tüübikinnituse, kontrolli, katsetamise ja märgistuse kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: üleminekusäte: püsipaake (paaksõidukeid), eemaldatavaid paake ja paakkonteinereid, mis on Kreekas esmakordselt registreeritud ajavahemikul 1. jaanuar 1985 — 31. detsember 2001, võib kasutada kuni 31. detsembrini 2010. Kõnealune üleminekusäte kehtib sõidukite puhul, mida kasutatakse järgmiste ohtlike ainete veoks: ÜRO tunnusnumbrid 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257. Säte on ette nähtud väikeste koguste jaoks või kohalikuks veoks sõidukitega, mis on registreeritud kõnealusel ajavahemikul. Üleminekusäte kehtib paaksõidukite kohta, mis on kohandatud järgmiselt:

| 1) | ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154); |
| --- | --- |

1)

ADRi punktid kontrolli ja katsetamise kohta: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154);

| 2) | kuni 3 500-liitriste kambritega paakide minimaalne paagi seina paksus peab olema 3 mm ja 6 000-liitriste kambritega väikese süsinikusisaldusega terasest paakide seina paksus vähemalt 4 mm, olenemata vaheseinte liigist või paksusest; |
| --- | --- |

2)

kuni 3 500-liitriste kambritega paakide minimaalne paagi seina paksus peab olema 3 mm ja 6 000-liitriste kambritega väikese süsinikusisaldusega terasest paakide seina paksus vähemalt 4 mm, olenemata vaheseinte liigist või paksusest;

| 3) | kui paagid on alumiiniumist või muust metallist, peaksid need vastama paksusnõuetele ja muudele tehnilistele näitajatele, mis tulenevad eelneva registreerimise järgse riigi kohalike asutuste heakskiidetud tehnilistest joonistest. Tehniliste jooniste puudumise korral peavad paagid vastama punkti 6.8.2.1.17 (211.127) nõuetele; |
| --- | --- |

3)

kui paagid on alumiiniumist või muust metallist, peaksid need vastama paksusnõuetele ja muudele tehnilistele näitajatele, mis tulenevad eelneva registreerimise järgse riigi kohalike asutuste heakskiidetud tehnilistest joonistest. Tehniliste jooniste puudumise korral peavad paagid vastama punkti 6.8.2.1.17 (211.127) nõuetele;

| 4) | paagid peavad vastama järgmistes äärenumbrites ja punktides esitatud tingimustele: 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129), punkt 6.8.2.2 ja selle alapunktid 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131). |
| --- | --- |

4)

paagid peavad vastama järgmistes äärenumbrites ja punktides esitatud tingimustele: 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129), punkt 6.8.2.2 ja selle alapunktid 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131).

Täpsemalt: juhul kui üksnes gaasiõli (ÜRO tunnusnumber 1202) kohalikuks veoks mõeldud ja enne 31. detsembrit 2002 esmakordselt registreeritud paaksõidukitel massiga alla 4 tonni on paagi seina paksus alla 3 mm, võib neid kasutada üksnes juhul, kui nad on ümber ehitatud vastavalt äärenumbrile 211.127 (5)b4 (6.8.2.1.20).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία. (Nõuded ringluses olevate teatavate ohtlike kaupade kategooriate jaoks ette nähtud püsipaakide (paaksõidukite) ja eemaldatavate paakide ehituse, seadmete, kontrolli ja katsetamise kohta.)

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–EL-2

Teema: ohtlike kaupade kohalikuks veoks ette nähtud ja enne 31. detsembrit 2001 esmakordselt registreeritud baassõiduki ehituse nõuete erand.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: ADR 2001: 9.2, 9.2.3.2, 9.2.3.3.

Direktiivi lisa sisu: nõuded baassõidukite ehituse kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: erandit kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on ette nähtud ohtlike kaupade (ÜRO tunnusnumbrid 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 ja 3257) kohalikuks veoks ja on esimest korda registreeritud enne 31. detsembrit 2001.

Sõidukid peavad vastama direktiivi 94/55/EÜ B lisa 9. osa (punktid 9.2.1–9.2.6) nõuetele järgmiste eranditega.

Vastavus punkti 9.2.3.2 nõuetele on vajalik üksnes juhtudel, kui tootja on sõidukile paigaldanud mitteblokeeruva piduriseadme; sellele tuleb lisada punktis 9.2.3.3.1 määratletud aeglustisüsteem, mis ei pea vastama punktidele 9.2.3.3.2 ja 9.2.3.3.3.

Sõidumeeriku vooluallikas ühendatakse läbi kaitsme otse akuga (äärenumber 220 514) ning tandemtelje tõstemehhanismi elektriseadmed peavad asuma seal, kuhu valmistaja oli need algselt paigaldanud, ja olema kaitstud nõuetekohase suletud kattega (äärenumber 220 517).

Paakautod täismassiga alla 4 tonni, mis on ette nähtud diisliõli (ÜRO tunnusnumber 1202) kohalikeks vedudeks, peavad vastama punktide 9.2.2.3, 9.2.2.6, 9.2.4.3 ja 9.2.4.5 nõuetele, kuid ei pea vastama muudele punktidele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων. (Nende juba kasutuses olevate sõidukite tehnilised nõuded, mis on ette nähtud teatavate kategooriate ohtlike kaupade kohalikuks veoks.)

Märkused: võrreldes juba registreeritud sõidukite koguarvuga on asjaomaste sõidukite arv väike ning pealegi on need ette nähtud üksnes kohalikuks veoks. Taotletava erandi vorm, kõnealuste sõidukite koguarv ja veetavate kaupade liik ei tekita liiklusohutuse probleeme.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

ES Hispaania

RO–bi–ES-2

Teema: veevaba ammoniaagi turustamise eriseadmed.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.8.2.2.2.

Direktiivi lisa sisu: selleks et vältida ammoniaagi leket välisseadmete (torud, külgmised sulgemisseadmed) vigastuse korral, peavad sisemine sulgemisventiil ja selle paigalduspind olema kaitstud lahtiväänamise eest välise jõu mõjul või konstrueeritud nii, et need oleksid välisele survele vastupidavad. Täite- ja tühjendusseadmed (sh äärikud ja keermestatud sulgurid) ning kaitsekorgid (kui need on olemas) peavad olema kindlustatud juhusliku avanemise vastu.

Siseriikliku õigusakti sisu: põllumajanduses kasutatavatele paakidele, mis on ette nähtud veevaba ammoniaagi turustamiseks ja selle muldaviimiseks ning mis võeti kasutusele enne 1. jaanuari 1997, võivad olla paigaldatud sisemiste ohutusseadmete asemel välised ohutusseadmed, tingimusel et need tagavad vähemalt sama tõhusa kaitse kui paagi sein.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Real Decreto 551/2006. Anejo 1. Apartado 3.

Märkused: enne 1. jaanuari 1997 kasutati põllumajanduses veevaba ammoniaagi otseseks muldaviimiseks ainult väliste ohutusseadmetega varustatud paake. Kõnealust tüüpi paake kasutatakse senini. Neid veetakse täislaadituna maanteedel väga harva ning need on kasutusel üksnes väetise laotamiseks suurtes põllumajandusettevõtetes.

Kehtivusaja lõpp: 29. veebruar 2016.

FI Soome

RO–bi–FI-1

Teema: lõhkematerjalide veokirjas sisalduvate andmete muutmine.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.2.1(a).

Direktiivi lisa sisu: klassi 1 erisätted.

Siseriikliku õigusakti sisu: veokirjas võib lõhkematerjalide tegeliku netomassi asemel märkida detonaatorite arvu (1 000 detonaatorit vastab 1 kg lõhkeainele).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Märkused: kõnesolevat teavet peetakse riigisisese veo puhul piisavaks. Erandit rakendatakse peamiselt lõhketöödega seotud väikeste koguste kohaliku veo puhul.

Komisjoni registreeritud erand nr 31.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–FI-2

Teema: RO–bi–SE-10 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–FI-3

Teema: RO–bi–DE-1 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile:

Kehtivusaja lõpp: 29. veebruar 2016.

FR Prantsusmaa

RO–bi–FR-1

Teema: mereveodokumendi kasutamine veokirjana lühimaavedudel pärast laeva lossimist.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade veokirjana kasutatavasse dokumenti märgitav teave.

Siseriikliku õigusakti sisu: mereveodokumenti võib kasutada veokirjana 15 km raadiuses.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 23–4.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–FR-3

Teema: veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahutite vedu (18).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Siseriikliku õigusakti sisu: veeldatud naftagaasi säilitamiseks ette nähtud püsimahuteid veetakse erieeskirjade alusel. Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse üksnes lühikeste vahemaade suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 30.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–FR-4

Teema: sõidukijuhtide väljaõppe ning põllumajandusvedudeks (lühikestel vahemaadel) kasutatavate sõidukite heakskiitmise eritingimused.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 6.8.3.2; 8.2.1 ja 8.2.2.

Direktiivi lisa sisu: paakide seadmed ja sõidukijuhtide väljaõpe.

Siseriikliku õigusakti sisu:

Sõidukite heakskiitmise erisätted.

Sõidukijuhtide eriväljaõpe.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 29–2 — Annex D4.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

HU Ungari

RO–bi-HU--1

Teema: RO-bi-SE-3 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról.

Kehtivusaja lõpp: 30 jaanuar 2020.

IE Iirimaa

RO–bi–IE-3

Teema: erand, millega lubatakse erisätete 7.5.11 CV1 või 8.5 S1 alla kuuluvaid ohtlikke kaupu avalikus kohas peale ja maha laadida pädevate asutuste eriloata.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 7.5 ja 8.5.

Direktiivi lisa sisu: lisasätted peale- ja mahalaadimise ning käitlemise kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: 7.5.11 ja 8.5 nõuete erandina on ohtlike kaupade peale- ja mahalaadimine avalikus kohas lubatud pädeva asutuse eriloata.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(5) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: riigisiseste vedude korral toob kõnealune säte pädevatele asutustele kaasa väga suure töökoormuse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE-6

Teema: erand punkti 4.3.4.2.2 nõudest, et paakauto korpusega püsivalt ühendamata elastsed täite- ja tühjendustorud peavad veo ajal tühjad olema.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.3.

Direktiivi lisa sisu: paakautode kasutamine.

Siseriikliku õigusakti sisu: ainete ÜRO tunnusnumbrite 1011, 1202, 1223, 1863 ja 1978 alla kuuluvate naftasaaduste jaetarneteks kasutatavate paakautode külge kinnitatud trumlitele keritavad voolikud (kaasa arvatud nendega ühendatud püsitorud) ei pea olema veo ajal tühjad, kui on võetud asjakohased meetmed nende sisu väljavoolamise takistamiseks.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Regulation 82(8) of the „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: kodumajapidamiste varustamiseks kasutatavate paakautode voolikud peavad olema täidetud kogu veo jooksul. Paagi tühjendusseade kujutab endast vedelikuga täidetud liini, mille puhul peavad paaksõiduki mõõdik ja voolik olema täidetud, et klient saaks õige koguse toodet.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–IE-7

Teema: teatavate ADRi punktide 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11 nõuete erand seoses ÜRO tunnusnumbrit 2067 kandva ammooniumnitraatväetise mahtlastina veoga sadamatest kaubasaajatele.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11.

Direktiivi lisa sisu: nõue, et iga veo jaoks peab olema eraldi veokiri, millele on märgitud konkreetse laadungi täpne üldkogus, ja nõue, et sõiduk tuleb enne ja pärast vedu puhastada.

Siseriikliku õigusakti sisu: kavandatava erandiga lubatakse muuta ADRi nõudeid veokirja ja sõiduki puhastamise kohta, et võtta arvesse mahtlastina kauba sadamast kaubasaajale vedamise tegelikke asjaolusid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Proposed amendment to „Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”.

Märkused: ADRis on kindlaks määratud järgmised nõuded: a) eraldi veokirja olemasolu, milles märgitakse veosesse kuuluvate ohtlike kaupade üldmass, ja b) erisäte CV24 selle kohta, et puistlastilaeva lossimise käigus tuleb sõiduk puhastada iga kaubaveose veo jaoks sadamast kaubasaajale. Kuna vedu on kohalik ning seotud puistlastilaeva lossimisega ning ühe ja sama aine veoste korduva transpordiga puistlastilaevalt kaubasaajatele (ühel või mitmel järjestikusel päeval), piisab ühest veokirjast, kuhu märgitakse iga laadungi umbkaudne üldmass, ning ei ole vaja järgida erisätet CV24.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO-bi-IE-8

Teema: ohtlike kaupade vedu eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki või üksteise vahetus läheduses asuvate, kuid üldkasutatava maanteega eraldatud eravalduste vahel.

Viide direktiivi lisale: direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis 1.1: lisad A ja B.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade autovedu käsitlevad nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: eeskirju ei kohaldata ohtlike kaupade autoveo suhtes järgmistel juhtudel:

| a) | kui kaupu veetakse eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki vahel või |
| --- | --- |

a)

kui kaupu veetakse eravalduse ja selle vahetus läheduses asuva teise sõiduki vahel või

| b) | kui kaupu veetakse kahe eravalduse vahel, mis asuvad üksteise vahetus läheduses, ja mis võivad olla üksteisest üldkasutatava maanteega eraldatud, |
| --- | --- |

b)

kui kaupu veetakse kahe eravalduse vahel, mis asuvad üksteise vahetus läheduses, ja mis võivad olla üksteisest üldkasutatava maanteega eraldatud,

tingimusel et transpordiks kasutatakse kõige lühemat teed.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Märkused: ette võib tulla eri olukordi, kus kaupu veetakse eravalduse eri osade või eravalduse ja teisel pool üldkasutatavat maanteed asuva asjaomase sõiduki vahel. Selline transpordiviis ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu tavalises tähenduses ja seega ei ole ohtlike kaupade vedu käsitlevaid eeskirju vaja kohaldada. Vt ka RO-bi-SE-3 ja RO-bi-UK-1.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2020.

LT Leedu

RO–bi–LT-1

Teema: RO–bi–EL-1 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2 000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 „Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje”. (Valitsuse otsus nr 337 ohtlike kaupade autoveo kohta Leedu Vabariigis; vastu võetud 23. märtsil 2000).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–LT-2

Teema: RO–bi–EL-2 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2 000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 „Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje”. (Valitsuse otsus nr 337 ohtlike kaupade autoveo kohta Leedu Vabariigis; vastu võetud 23. märtsil 2000).

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

NL Madalmaad

RO–bi–NL-13

Teema: ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2004.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.1.3.6, 3.3, 4.1.4, 4.1.6, 4.1.8, 4.1.10, 5.1.2, 5.4.0, 5.4.1, 5.4.3, 6.1, 7.5.4, 7.5.7, 7.5.9, 8 ja 9.

Direktiivi lisa sisu: erandid teatavate koguste puhul; erisätted; pakendite kasutamine; ülepakkimine; dokumendid; pakendite konstrueerimine ja katsetamine; peale- ja mahalaadimine ning käitlemine; mehitamine; seadmed; käitamine; sõidukid ja dokumendid; sõidukite konstrueerimine ja heakskiitmine.

Siseriikliku õigusakti sisu: 17 sisulist sätet kogutud ohtlike väikeste majapidamisjäätmete veo kohta. Arvestades iga juhtumiga seotud väikeseid koguseid ja eri ainete erinevaid omadusi, ei ole võimalik vedusid sooritada täielikus kooskõlas ADRi eeskirjadega. Seega on eespool osutatud kavaga ette nähtud lihtsustatud variant, mis kaldub kõrvale ADRi mitmest sättest.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: ohtlike majapidamisjäätmete veo kava 2004.

Märkused: kava kehtestati selleks, et üksikisikutel oleks võimalik tuua väikeses koguses keemilisi jäätmeid ühte ja samasse kohta. Seega koosnevad kõnealused ained sellistest jäätmetest nagu värvijäägid. Oht on väike tänu veoks vajalike abinõude valikule, kaasa arvatud eriveovahendid ja märgised „suitsetamine keelatud” ning kollased vilkuvad tuled, mis on elanikele selgelt nähtavad. Veo puhul on oluline see, et ohutus on tagatud. Ohutust on võimalik tagada näiteks nii, et aineid veetakse suletud pakendites, et vältida nende levikut või ohtu, et mürgised aurud lekiksid või koguneksid sõidukis. Sõidukites on mahutid, kuhu saab paigutada eri liiki jäätmeid ja mis pakuvad kaitset manööverdamise, juhusliku nihkumise ja ootamatu avanemise korral. Samas peab vedajal jäätmete väikesest kogusest hoolimata olema kutseoskuse tunnistus, arvestades ainete erinevaid omadusi. Kuna eraisikutel puudub teave kõnealuste ainete ohtlikkuse taseme kohta, tuleks esitada kirjalikud juhendid, nagu on sätestatud kava lisas.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

PT Portugal

RO–bi–PT-1

Teema: veokiri ÜRO 1965 puhul.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirjade nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: saadetise pärisnime, mis märgitakse veokirja õigusakti RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada) jaotise 5.4.1 kohaselt, võib üldpealkirja „ÜRO nr 1965 gaasiliste süsivesinike segu, veeldatud, n.o.s” alla kuuluva balloonides veetava kaubandusliku butaani ja propaani puhul asendada järgmiste kaubanimedega:

„ÜRO 1965 butaan” balloonides veetavate RPE alajaotises 2.2.2.3 kirjeldatud segude A, A01, A02 ja A0 puhul;

„ÜRO 1965 propaan” balloonides veetava RPE alajaotises 2.2.2.3 kirjeldatud segu C puhul.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Despacho DGTT 7560/2004, de 16 de Abril de 2004, ao abrigo do n.o 1 do artigo 5.o do Decreto-Lei n.o 267-A/2003, de 27 de Outubro.

Märkused: tunnistatakse oluliseks, et ohtlike kaupade veokirjade täitmine tuleb teha ettevõtjatele hõlpsamaks, kui see ei mõjuta kõnealuste toimingute ohutust.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–PT-2

Teema: tühjade puhastamata paakide ja konteinerite veokirjad.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.

Siseriikliku õigusakti sisu: ohtlikke kaupu vedanud tühjade paakide ja konteinerite tagasitoimetamisel võib RPE jaotises 5.4.1 osutatud veokirja asendada tagasitoimetamisele vahetult eelnenud, kõnealuse kauba kohaleveoks välja antud veokirjaga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Despacho DGTT 15162/2004, de 28 de Julho de 2004, ao abrigo do n.o 1 do artigo 5.o do Decreto-Lei n.o 267-A/2003, de 27 de Outubro.

Märkused: RPE sätete kohase veokirja olemasolu kohustus ohtlike kaupu sisaldanud tühjade paakide ja konteinerite veol võib teatavatel juhtudel tekitada praktilisi raskusi, mida saab ohutult miinimumini vähendada.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

SE Rootsi

RO–bi–SE-1

Teema: ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 2, 5.2 ja 6.1.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, tähistamine ja märgistamine ning nõuded pakendite konstruktsiooni ja katsetamise kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: kõnealuses õigusaktis on esitatud lihtsustatud liigitamiskriteeriumid, vähem ranged nõuded pakendite konstruktsiooni ja katsetamise kohta ning muudetud tähistamis- ja märgistamisnõuded.

Ohtlikke jäätmeid ei liigitata ADRi kohaselt, vaid need jagatakse eri jäätmerühmadesse. Igasse jäätmerühma liigitatakse ained, mida võib vastavalt ADRile koos pakendada (segapakend).

ÜRO tunnusnumbri asemel peavad kõik pakendid olema märgistatud vastava jäätmerühma koodiga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete veoks avalikest jäätmekogumispunktidest ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-2

Teema: saatja nimi ja aadress veokirjas.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirjas nõutav üldine teave.

Siseriikliku õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktis sätestatakse, et kui seoses kaubaveoga klientidele tagastatakse tühje puhastamata pakendeid, ei ole vaja märkida saatja nime ja aadressi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: tühjad puhastamata pakendid sisaldavad tagastamisel enamasti siiski väikesi koguseid ohtlikke kaupu.

Erandit kasutavad peamiselt tööstused, tagastades tühjad puhastamata gaasianumad täis anumate vastu.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-3

Teema: ohtlike kaupade vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas vedu üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: ohtlike kaupade veo nõuded üldkasutatavatel teedel.

Siseriikliku õigusakti sisu: vedu tootmiskoha (-kohtade) vahetus läheduses, sealhulgas vedu üldkasutatavatel teedel tootmiskoha (-kohtade) ühest osast teise. Erand on seotud pakendite märgistamise, veokirjade, juhitõendite ja 9. osa kohase vastavustunnistusega.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: ohtlikke kaupu tuleb teatavatel juhtudel viia ettevõtte ühest osast teise, mis asub teisel pool üldkasutatavat teed. Kõnealune veoliik ei ole ohtlike kaupade vedu mööda erateed ning tuleks seetõttu seostada asjakohaste nõuetega. Võrdle ka direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõikega 14.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-4

Teema: ametiasutuste kinnipeetud ohtlike kaupade vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: nõuded ohtlike kaupade autoveo kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: määrustest lubatakse kõrvale kalduda, kui see on põhjendatud töötajate kaitsmise vajadusega, ohuga mahalaadimise ajal, tõendite esitamisega jne.

Määrustest võib kõrvale kalduda üksnes siis, kui tavalised veotingimused vastavad nõuetekohasele ohutustasemele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: kõnealuseid erandeid võivad kohaldada üksnes ohtlikke kaupu kinni pidanud ametiasutused.

Kõnealune erand on ette nähtud näiteks politsei kinnipeetud kaupade, nagu lõhkeainete ja varastatud omandi kohalikuks veoks. Selliste kaupade puhul on probleemiks, et nende liigituses ei saa kindel olla. Lisaks ei ole need kaubad tihti ADRile vastavalt pakendatud, tähistatud ega märgistatud. Politsei teeb igal aastal mõnisada kõnealust vedu. Salakaubana sisse toodud kange alkohol tuleb vedada kinnipidamise kohast asitõendite hoiustamise kohta ning seejärel selle kõrvaldamiseks sobivasse rajatisse; kusjuures kõnesolevad rajatised võivad teineteisest üsna kaugel asuda. Lubatud on järgmised erandid: a) iga pakend ei pea olema märgistatud ja b) ei pea kasutama heakskiidetud pakendeid. Iga kõnealuseid pakendeid sisaldav kaubaalus tuleb siiski nõuetekohaselt märgistada. Kõik muud nõuded peavad olema täidetud. Igal aastal toimub ligikaudu 20 niisugust vedu.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-5

Teema: ohtlike kaupade vedu sadamates ja nende vahetus läheduses.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: dokumendid, mis peavad veoühikuga kaasas olema; kõik ohtlikke kaupu vedavad veoühikud peavad olema varustatud eriseadmetega; sõiduki vastavustunnistus.

Siseriikliku õigusakti sisu:

veoühikuga ei pea dokumente kaasas olema (v.a juhitunnistus).

Veoühik ei pea olema varustatud punktis 8.1.5 määratletud seadmetega.

Vedukitel ei pea olema vastavustunnistust.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõige 14.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-6

Teema: inspektorite ADR-koolituse tunnistus.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.2.1.

Direktiivi lisa sisu: sõidukijuhid peavad läbima koolituse.

Siseriikliku õigusakti sisu: sõidukite iga-aastast tehnoülevaatust tegevad inspektorid ei pea osalema peatükis 8.2 osutatud koolitusel ning neil ei pea olema ADR-koolituse tunnistust.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: teatavatel juhtudel võib tehnoülevaatusele esitatavas sõidukis olla ohtlikku kaupa, näiteks tühje puhastamata paake.

Peatüki 1.3 ja punkti 8.2.3 nõudeid kohaldatakse ka kõnesoleval juhul.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-7

Teema: ÜRO tunnusnumbrite 1202, 1203 ja 1223 alla kuuluvate kaupade kohalik turustamine paaksõidukites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Direktiivi lisa sisu: tühjade puhastamata paakide ja paakkonteinerite kirjeldus peab vastama punktile 5.4.1.1.6. Juhul kui kaubasaajaid on mitu, võib nende nimed ja aadressid märkida muudesse dokumentidesse.

Siseriikliku õigusakti sisu: tühjade puhastamata paakide või paakkonteinerite puhul ei ole vaja esitada veokirjas punkti 5.4.1.1.6 kohast kirjeldust, kui laadimiskavasse on asjaomase aine koguseks märgitud 0. Kaubasaaja nimi ega aadress ei ole üheski sõidukiga kaasas olevas dokumendis nõutav.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-9

Teema: põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikud veod.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 5.4, 6.8 ja 9.1.2.

Direktiivi lisa sisu: veokiri; paakide ehitus; vastavustunnistus.

Siseriikliku õigusakti sisu: põllumajandus- või ehitusobjektidega seotud kohalikel vedudel ei nõuta järgmiste eeskirjade järgimist:

| a) | ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni; |
| --- | --- |

a)

ei nõuta ohtlike kaupade deklaratsiooni;

| b) | võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele liikmesriigi õigusaktidele; |
| --- | --- |

b)

võib jätkata personalihaagistele paigaldatud vanemate paakide/konteinerite kasutamist, mille ehitus ei vasta peatükile 6.8, kuid vastab vanematele liikmesriigi õigusaktidele;

| c) | kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate paaksõidukite kasutamist, mis ei vasta peatükkide 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamisseadmetega; |
| --- | --- |

c)

kohalikeks vedudeks ja teetööde vahetus läheduses võib jätkata ÜRO tunnusnumbritega 1268, 1999, 3256 ja 3257 ainete veoks ette nähtud vanemate paaksõidukite kasutamist, mis ei vasta peatükkide 6.7 või 6.8 nõuetele ning on või ei ole varustatud tee pindamisseadmetega;

| d) | personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi. |
| --- | --- |

d)

personalihaagiste ja paaksõidukite puhul, mis on või ei ole varustatud tee pindamise seadmetega, ei nõuta vastavustunnistusi.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: personalihaagis on selline teatavat tüüpi haagiselamu tööliste jaoks, millel on meeskonnaruum ja mis on varustatud vastavustunnistuseta paagiga/konteineriga metsatöötraktorite tööks ette nähtud diislikütuse hoidmiseks.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-10

Teema: lõhkeainete vedu paakides.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 4.1.4.

Direktiivi lisa sisu: lõhkeaineid võib pakendada üksnes punkti 4.1.4 kohastesse pakenditesse.

Siseriikliku õigusakti sisu: pädev riigiasutus annab vastavustunnistuse sõidukitele, mis on ette nähtud lõhkeainete veoks paakides. Paakides on lubatud vedada üksnes määruses loetletud või pädeva asutuse eriloaga lõhkeaineid.

Paaki tangitud lõhkeainete veosega sõiduk tuleb märgistada ja tähistada vastavalt punktidele 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2 ja 5.3.1.4. Ühes veoüksuses võib olla ainult üks ohtlikke kaupu vedav sõiduk.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide — ohtlike kaupade riigisisese autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega ja Rootsi määrusega SÄIFS 1993:4.

Märkused: kohaldatakse üksnes riigisiseste vedude suhtes, mis on enamasti kohalikud veod. Kõnealused määrused kehtisid enne Rootsi ühinemist Euroopa Liiduga.

Lõhkeainete vedu paakautodes teostavad üksnes kaks ettevõtet. Lähiajal on kavas üleminek emulsioonilõhkeainetele.

Endine erand nr 84.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-11

Teema: juhitunnistus.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.2.

Direktiivi lisa sisu: nõuded sõiduki meeskonna väljaõppe kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: juhtide väljaõppeks ei tohi kasutada punktis 8.2.1.1 osutatud sõidukeid.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide — ohtlike kaupade riikliku autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: kohalikud veod.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–SE-12

Teema: ÜRO tunnusnumbri 0335 alla kuuluvate ilutulestikuvahendite vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: B lisa punkt 7.2.4, V2 (1).

Direktiivi lisa sisu: sätted EX/II ja EX/III sõidukite kasutamise kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbri 0335 alla kuuluvate ilutulestikuvahendite vedamisel kohaldatakse punkti 7.2.4 erisätet V2 (1) üksnes juhul, kui ilutulestike lõhkeainesisaldus kokku on üle 3 000 kg (haagise puhul 4 000 kg), tingimusel et ilutulestikuvahendid on ÜRO tunnusnumbri 0335 alla liigitatud vastavalt ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste neljateistkümnenda muudetud väljaande punkti 2.1.3.5.5 kohase ilutulestikuvahendite liigituse tabelile. Soovitused ohtlike kaupade veo kohta.

Liigitamiseks on vajalik pädeva asutuse heakskiit. Liigitust kontrollitakse veoühikus.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: S liide — ohtlike kaupade riigisisese autoveo erieeskirjad, mis on välja antud kooskõlas ohtlike kaupade veo seadusega.

Märkused: ilutulestikuvahendite vedu piirdub igal aastal kahe lühikese ajavahemikuga — aastavahetus ja aprilli lõpp — mai algus. Vedusid saatjatelt terminalidesse saab olemasolevate EX-tunnistusega sõidukitega teha suuremate probleemideta. Ilutulestikuvahendite vedu terminalidest müügikohtadesse ja müümata koguste tagasivedu terminalidesse on aga raskendatud, kuna EX-tunnistusega sõidukeid ei ole piisavalt. Vedajad ei soovi tunnistuste saamiseks investeeringuid teha, kuna neil ei ole võimalik kulutusi tagasi teenida. Kõnealune olukord ohustab ilutulestikutarnijate püsimajäämist, kuna neil ei ole võimalik tooteid turule viia.

Kõnesoleva erandi kohaselt tuleb uusima võimaliku klassifikatsiooni saamiseks liigitada ilutulestikuvahendid ÜRO soovituste üldnimekirja alusel.

Samalaadne erand on ÜRO tunnusnumbri 0336 alla kuuluvatele ilutulestikuvahenditele ette nähtud ka ADR 2005 punkti 3.3.1 erisättega 651.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

UK Ühendkuningriik

RO–bi–UK-1

Teema: üldkasutatavate teede ületamine ohtlikke kaupu vedavate sõidukitega (N8).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: nõuded ohtlike kaupade veo kohta üldkasutatavatel teedel.

Siseriikliku õigusakti sisu: ohtlike kaupade autoveo eeskirju ei kohaldata eravalduses oleval tootmisterritooriumil, mida läbib maantee. Kõnealust erandit ei kohaldata klassi 7 „Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002” sätete suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Märkused: sageli tekib olukord, kus kaupu veetakse kahel pool maanteed paiknevate eravalduste vahel. Kõnealune olukord ei kujuta endast ohtlike kaupade vedu mööda üldkasutatavat teed selle tavapärases tähenduses ning selle suhtes ei kohaldata ohtlikke kaupu käsitlevate eeskirjade sätteid.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–UK-2

Teema: sellise keelu erand, mille kohaselt kohaliku turustamise puhul ei tohi juht ega juhi abi avada ohtlike ainete pakendeid (v.a klassi 7 kuuluvad kaubad) teel kohalikust laost jaemüüja või kasutaja juurde või jaemüüja juurest lõppkasutaja juurde (N11).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 8.3.3.

Direktiivi lisa sisu: juht ega juhi abi ei tohi avada ohtlike kaupade pakendeid.

Siseriikliku õigusakti sisu: pakendite avamise keeld on kvalifitseeritud tingimusega „v.a juhul, kui veoettevõtja on seda lubanud”.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Märkused: lisas esitatud kõnesoleva keelu järgimine sõna-sõnalt võib tekitada jaekaubanduses tõsiseid probleeme.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–UK-3

Teema: alternatiivsed veosätted puuvaatide kohta, mis sisaldavad ÜRO tunnusnumbri 3065 alla kuuluvaid aineid III pakendigrupi pakendites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: 1.4, 4.1, 5.2 ja 5.3.

Direktiivi lisa sisu: pakendamis- ja märgistusnõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: alkohoolseid jooke, mille alkoholi mahuprotsent on 24–70 (III pakendigrupp), lubatakse vedada ÜRO heakskiiduta puuvaatides ohusiltideta, kui laadimise ja sõiduki suhtes kehtivad rangemad nõuded.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Märkused: tegemist on riikliku aktsiisimaksu alla kuuluvate hinnaliste toodetega, mida veetakse tehasest tolliladudesse riigi maksupitseritega pitseeritud sõidukites. Pakendamis- ja märgistusnõuete leebemaks muutmist on arvesse võetud ohutuse tagamise lisanõuetes.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–UK-4

Teema: RO–bi–SE-12 vastuvõtmine.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RO–bi–UK-5

Teema: kasutatud akude kogumine kõrvaldamiseks või ringlussevõtuks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotisele I.1: A ja B lisa.

Direktiivi lisa sisu: erisäte 636.

Siseriikliku õigusakti sisu: peatüki 3.3 erisätte 636 puhul lubatakse järgmisi alternatiivseid tingimusi:

kogumispunkti ja vahetöötlemisrajatise vahel veetavate kõrvaldamiseks kogutud ja esitatud kasutatud liitiumelementide ja -akude (ÜRO tunnusnumbrid 3090 ja 3091) ning muude mitteliitiumelementide ja -akude (ÜRO tunnusnumbrid 2800 ja 3028) suhtes ei kohaldata teisi ADRi sätteid, kui kõnealused elemendid ja akud vastavad järgmistele tingimustele:

| | need pakendatakse tahkete ainete II pakendamisgrupi kohastesse IH2 vaatidesse või 4H2 kastidesse; |
| --- | --- |

need pakendatakse tahkete ainete II pakendamisgrupi kohastesse IH2 vaatidesse või 4H2 kastidesse;

| | üks pakend ei sisalda üle 5 % liitium- ja -ioonakusid; |
| --- | --- |

üks pakend ei sisalda üle 5 % liitium- ja -ioonakusid;

| | ühe pakendi brutomass on kuni 25 kg; |
| --- | --- |

ühe pakendi brutomass on kuni 25 kg;

| | pakendite üldkogus veoühiku kohta on kuni 333 kg; |
| --- | --- |

pakendite üldkogus veoühiku kohta on kuni 333 kg;

| | teisi ohtlikke kaupu ei veeta. |
| --- | --- |

teisi ohtlikke kaupu ei veeta.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Märkused: kogumispunktid asuvad tavaliselt jaemüügikohtades ja seepärast ei ole otstarbekas õpetada suurt hulka inimesi sorteerima ja pakendama kasutatud akusid vastavalt ARD nõuetele. Ühendkuningriigi süsteem toimiks vastavalt Ühendkuningriigi tegevuskavas „Waste and Resources” sätestatud suunistele ning hõlmaks ARD nõuetele vastavate pakendite ja asjakohaste juhistega varustamist.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.”

| 2) | II lisa jaotis II.3 asendatakse järgmisega:
  „II.3.   Liikmesriikide erandid

  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 kohased liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil.
  Erandite numeratsioon: RA-a/bi/bii-LR-nr

  RA= raudteevedu

  a/bi/bii= artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

  LR= liikmesriigi tähtlühend

  nr= järjekorranumber


  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel



  DE Saksamaa


  RA–a–DE–2

  Teema: kombineeritud pakendite luba.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 4.1.10.4 MP2.
  Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.
  Siseriikliku õigusakti sisu: klass 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendigruppi kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30 g.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  FR Prantsusmaa


  RA–a–FR-3

  Teema: vedu raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.4.1.
  Direktiivi lisa sisu: kaubasaateleht peab sisaldama andmeid ohtlike materjalide kohta.
  Siseriikliku õigusakti sisu: koormat ei pea deklareerima, kui raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks toimuva veo raames ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 20.2.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RA–a–FR-4

  Teema: teatavate postivagunite vabastamine märgistamise nõudest.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.
  Direktiivi lisa sisu: kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.
  Siseriikliku õigusakti sisu: märgistada tuleb üksnes postivagunid, milles veetakse üle kolme tonni samasse klassi kuuluvaid materjale (välja arvatud klassid 1, 6.2 ja 7).
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 21.1.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  SE Rootsi


  RA–a–SE–1

  Teema: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.
  Direktiivi lisa sisu: ohtlikke kaupu vedavatel raudteevagunitel peavad olema hoiatusmärgised.
  Siseriikliku õigusakti sisu: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.
  Märkused: RIDis kehtestatakse ekspress-saadetistena käsitatavatele kaupadele koguselised piirangud. Seetõttu on kogused väikesed.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  UK Ühendkuningriik


  RA–a–UK-1

  Teema: teatavate väikese riskiteguriga radioaktiivsete esemete (näiteks kellad, käekellad, suitsuandurid, kompassid) vedu.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: enamik RIDi nõuetest.
  Direktiivi lisa sisu: klassi 7 materjali veoga seotud nõuded.
  Siseriikliku õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktide sätete täielik erand teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad piiratud koguses radioaktiivset materjali.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Märkused: kõnesolev erand on lühiajaline meede, mis ei ole enam vajalik, kui RIDi võetakse üle IAEA eeskirjade muudatused.
  Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

  RA–a–UK-2

  Teema: lõhkeainete segaveoste ning lõhkeainete koos muude ohtlike kaupadega vagunites, sõidukites ja konteinerites vedamise piirangute leevendamine (N4/5/6).
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2.
  Direktiivi lisa sisu: teatavate segaveoste piirangud.
  Siseriikliku õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktid on lõhkeainete segaveoste suhtes leebemad tingimusel, et kõnealused veod on ohutult teostatavad.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada muuta mõningaid eeskirju, mis käsitlevad lõhkeainete vedamist koos teiste lõhkeainetega ja lõhkeainete vedamist koos teiste ohtlike kaupadega. Kõikidele variantidele on kehtestatud koguselised piirangud ühe või mitme veose koostisosa suhtes ja seda lubatakse vaid tingimusel, et „võetud on kõik rakendatavad meetmed selleks, et lõhkeained ei puutuks kaupadega kokku või ei ohustaks kaupu muul viisil, või selleks, et kaubad ei ohustaks lõhkeaineid”.
  Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:






  1) | ÜRO tunnusnumbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatavate ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnealust ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena; |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa jaotis II.3 asendatakse järgmisega:

„II.3.   Liikmesriikide erandid

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 kohased liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil.

Erandite numeratsioon: RA-a/bi/bii-LR-nr

RA= raudteevedu

a/bi/bii= artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR= liikmesriigi tähtlühend

nr= järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti a alusel

DE Saksamaa

RA–a–DE–2

Teema: kombineeritud pakendite luba.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 4.1.10.4 MP2.

Direktiivi lisa sisu: kombineeritud pakendite keeld.

Siseriikliku õigusakti sisu: klass 1.4S, 2, 3 ja 6.1; luba klassi 1.4S kuuluvate esemete (kergrelvade padrunid), aerosoolide (klass 2) ning klassidesse 3 ja 6.1 (loetletud ÜRO tunnusnumbrid) kuuluvate puhastus- ja viimistlusmaterjalide kombineeritud pakendamiseks komplektidena, mida müüakse II pakendigruppi kuuluvates kombineeritud pakendites ning väikestes kogustes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Märkused: loend nr 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30 g.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

FR Prantsusmaa

RA–a–FR-3

Teema: vedu raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: kaubasaateleht peab sisaldama andmeid ohtlike materjalide kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: koormat ei pea deklareerima, kui raudteeveo-ettevõtja enda vajaduste rahuldamiseks toimuva veo raames ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 20.2.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RA–a–FR-4

Teema: teatavate postivagunite vabastamine märgistamise nõudest.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: kohustus kinnitada hoiatusmärgised vaguni seintele.

Siseriikliku õigusakti sisu: märgistada tuleb üksnes postivagunid, milles veetakse üle kolme tonni samasse klassi kuuluvaid materjale (välja arvatud klassid 1, 6.2 ja 7).

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 21.1.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

SE Rootsi

RA–a–SE–1

Teema: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.

Direktiivi lisa sisu: ohtlikke kaupu vedavatel raudteevagunitel peavad olema hoiatusmärgised.

Siseriikliku õigusakti sisu: ohtlikke kaupu ekspress-saadetisena vedavat raudteevagunit ei pea märgistama.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: RIDis kehtestatakse ekspress-saadetistena käsitatavatele kaupadele koguselised piirangud. Seetõttu on kogused väikesed.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

UK Ühendkuningriik

RA–a–UK-1

Teema: teatavate väikese riskiteguriga radioaktiivsete esemete (näiteks kellad, käekellad, suitsuandurid, kompassid) vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: enamik RIDi nõuetest.

Direktiivi lisa sisu: klassi 7 materjali veoga seotud nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktide sätete täielik erand teatavate kaupade puhul, mis sisaldavad piiratud koguses radioaktiivset materjali.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Märkused: kõnesolev erand on lühiajaline meede, mis ei ole enam vajalik, kui RIDi võetakse üle IAEA eeskirjade muudatused.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RA–a–UK-2

Teema: lõhkeainete segaveoste ning lõhkeainete koos muude ohtlike kaupadega vagunites, sõidukites ja konteinerites vedamise piirangute leevendamine (N4/5/6).

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2.

Direktiivi lisa sisu: teatavate segaveoste piirangud.

Siseriikliku õigusakti sisu: liikmesriigi õigusaktid on lõhkeainete segaveoste suhtes leebemad tingimusel, et kõnealused veod on ohutult teostatavad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Märkused: Ühendkuningriik soovib lubada muuta mõningaid eeskirju, mis käsitlevad lõhkeainete vedamist koos teiste lõhkeainetega ja lõhkeainete vedamist koos teiste ohtlike kaupadega. Kõikidele variantidele on kehtestatud koguselised piirangud ühe või mitme veose koostisosa suhtes ja seda lubatakse vaid tingimusel, et „võetud on kõik rakendatavad meetmed selleks, et lõhkeained ei puutuks kaupadega kokku või ei ohustaks kaupu muul viisil, või selleks, et kaubad ei ohustaks lõhkeaineid”.

Ühendkuningriik võib soovida lubada näiteks järgmisi muudatusi:

1)

ÜRO tunnusnumbrite 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ja 0361 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos ÜRO tunnusnumbri 1942 alla liigitatavate ohtlike kaupadega. ÜRO tunnusnumbri 1942 alla kuuluvate ainete lubatud veokogust piiratakse sel viisil, et kõnealust ainet käsitatakse klassi 1.1D kuuluva lõhkeainena;

| 2) | ÜRO tunnusnumbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg; |
| --- | --- |

2)

ÜRO tunnusnumbrite 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ja 0453 alla liigitatavaid lõhkeaineid võib vedada samas sõidukis koos veoliiki 2 või 3 kuuluvate ohtlike kaupadega (v.a tuleohtlikud gaasid, nakkusohtlikud ained ja mürgised ained) või nende kõikide kombinatsioonidena tingimusel, et veoliigi 2 ohtliku kauba kogumass ei ületa 500 kg või kogumaht 500 liitrit ning et kõnealuste lõhkeainete netomass kokku ei ületa 500 kg;

| 3) | klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõigi kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning et lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg; |
| --- | --- |

3)

klassi 1.4G kuuluvaid lõhkeaineid võib vedada koos veoliiki 2 kuuluvate tuleohtlike vedelike ja gaasidega või veoliiki 3 kuuluvate mittesüttivate ja mittetoksiliste gaasidega või nende kõigi kombinatsioonidena tingimusel, et ohtlike kaupade kogumass kokku ei ületa 200 kg või kogumaht 200 liitrit ning et lõhkeainete netomass kokku ei ületa 20 kg;

| 4) | ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg. |
| --- | --- |

4)

ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvaid lõhkeainetooteid võib vedada koos sobivusrühma D, E või F kuuluvate lõhkeainetoodetega, mille komponentideks kõnealused tooted on. ÜRO tunnusnumbrite 0106, 0107 ja 0257 alla kuuluvate lõhkeainete üldkogus ei tohi ületada 20 kg.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RA–a–UK-3

Teema: lubada erinevat maksimumkogust veoüksuse kohta klassi 1 kaupadele, mis kuuluvad punkti 1.1.3.1 tabelis veoliikide 1 ja 2 alla.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 1.1.3.1.

Direktiivi lisa sisu: veoliigi erandid.

Siseriikliku õigusakti sisu: võetakse vastu eeskirjad, mis lubavad teha erandeid lõhkeainete segaveose ja piiratud koguste suhtes.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Märkused: klassi 1 kaupadele lubatakse erinevaid kogusepiiranguid ja segaveose korrutustegureid, mis veoliigi 1 puhul on 50 ja veoliigi 2 puhul 500. Segaveoste arvutamisel on veoliigi 1 korrutustegur 20 ja veoliigi 2 korrutustegur 2.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RA–a–UK-4

Teema: RA–a–FR-6 vastuvõtmine.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 5.3.1.3.2.

Direktiivi lisa sisu: tähistusnõude leevendamine haagistega ühendveo puhul.

Siseriikliku õigusakti sisu: tähistusnõuet ei kohaldata juhul, kui sõiduki tähised on selgelt nähtavad.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Märkused: Ühendkuningriigis on kõnealune liikmesriigi säte kogu aeg kehtinud.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RA–a–UK-5

Teema: sisepakendites kaupade (v.a klassid 1, 4.2, 6.2 ja 7) turustamine jaemüüjatele või kasutajatele: kohalikust laost jaemüüjatele või tarbijatele ning jaemüüjatelt lõppkasutajatele.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 6.1.

Direktiivi lisa sisu: pakendite konstruktsiooni ja katsetamise nõuded.

Siseriikliku õigusakti sisu: pakendite märgistamist RID/ADRi või ÜRO märgisega ei nõuta.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Märkused: RID-nõuded ei ole asjakohased veo viimasel etapil, mis hõlmab vedu laost jaemüüjale või tarbijale ning jaemüüjalt lõppkasutajale. Kõnealuse erandi eesmärk on võimaldada kohalike vedude raudtee-etapil vedada jaemüügiks mõeldud kaupade sisemahuteid ilma välispakendita.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

DE Saksamaa

RA–bi–DE-2

Teema: pakendatud ohtlike jäätmete vedu.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 1–5.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, pakendamine ja märgistamine.

Siseriikliku õigusakti sisu: klassid 2–6.1, 8 ja 9: ohtlike jäätmete kombineeritud pakendamine ja vedu pakkides ja mahtlastikonteinerites; jäätmed tuleb pakendada sisepakenditesse (kogumisel) ning liigitada konkreetsetesse jäätmerühmadesse (et vältida jäätmerühmas ohtlikke reaktsioone); kasutatakse jäätmerühmi käsitlevat kirjalikku erijuhendit, mis on ühtlasi saateleht; olme- ja laborijäätmete kogumine jne.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Märkused: loend nr 6*.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RA–bi–DE-3

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu paakvagunitega.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 6.8, 6.8.2.3.

Direktiivi lisa sisu: mahutite ja paakvagunite ehitust käsitlevad sätted. Peatüki 6.8 alajaotises 6.8.2.3 nõutakse ÜRO tunnusnumbriga 1381 ainet (fosfor, kollane, vee all) vedavate mahutite korral tüübikinnitust.

Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1381 (fosfor, kollane, vee all), klassi 4.2, I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu Vene standardite kohaselt ehitatud paakvagunitega lühikeste vahemaade taha (Sassnitz-Mukranist Lutherstadt Wittenberg-Piesteritzi ja Bitterfeldi). Kaubavedu toimub vastavalt pädevate ohutuse eest vastutavate asutuste sätestatud täiendavatele käitamiseeskirjadele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Kehtivusaja lõpp: 30. jaanuar 2020 (heakskiitu on pikendatud).

DK Taani

RA–bi–DK-1

Teema: ohtlike kaupade vedu tunnelites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.

Direktiivi lisa sisu: peale- ja mahalaadimine ning ohutu vahemaa.

Siseriikliku õigusakti sisu: õigusaktiga on ette nähtud alternatiivsed sätted võrreldes direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisega II.1 seoses Suur-Beldi väina püsiühenduse (raudteetunneli) kaudu toimuvate vedudega. Kõnealused alternatiivsed sätted on seotud üksnes ohtlike kaupade koormate kaalu ja vahemaaga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15. februar 2005.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

RA–bi–DK-2

Teema: ohtlike kaupade vedu tunnelites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 7.5.

Direktiivi lisa sisu: peale- ja mahalaadimine ning ohutu vahemaa.

Siseriikliku õigusakti sisu: õigusaktiga on ette nähtud alternatiivsed sätted võrreldes direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisega II.1 seoses Øresundi väina püsiühenduse (raudteetunneli) kaudu toimuvate vedudega. Kõnealused alternatiivsed sätted on seotud üksnes ohtlike kaupade koormate kaalu ja vahemaaga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15. februar 2005.

Märkused:

Kehtivusaja lõpp: 29. veebruar 2016.

CZ Tšehhi Vabariik

(Erandi kehtivusaeg on lõppenud.)

SE Rootsi

RA–bi–SE-1

Teema: ohtlike jäätmete vedu ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 2, 5.2 ja 6.1.

Direktiivi lisa sisu: liigitamine, tähistamine ja märgistamine ning nõuded pakendite konstruktsiooni ja katsetamise kohta.

Siseriikliku õigusakti sisu: kõnealuses õigusaktis on esitatud lihtsustatud liigitamiskriteeriumid, vähem ranged nõuded pakendite konstruktsiooni ja katsetamise kohta ning muudetud tähistamis- ja märgistamisnõuded. Ohtlikke jäätmeid ei liigitata RIDi kohaselt, vaid need jaotatakse eri jäätmerühmadesse. Igas jäätmerühmas on aineid, mida võib kooskõlas RIDiga koos pakendada (segapakend). ÜRO tunnusnumbri asemel peavad kõik pakendid olema märgistatud vastava jäätmerühma koodiga.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kasutada üksnes ohtlike jäätmete veoks avalikest jäätmekogumispunktidest ohtlike jäätmete kõrvaldamise ettevõtetesse.

Kehtivusaja lõpp: 30. juuni 2015.

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti ii alusel

DE Saksamaa

RA–bii–DE–1

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1051 hõlmatud aine (vesiniktsüaniid, stabiliseeritud, vedel, sisaldab kuni 1 massiprotsenti vett) kohalik vedu paakvagunitega, erand direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotise II.1 punktist 4.3.2.1.1.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 3.2, 4.3.2.1.1.

Direktiivi lisa sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1051 aine (vesiniktsüaniid, stabiliseeritud, vedel, sisaldab kuni 1 massiprotsenti vett) vedamise keeld.

Liikmesriigi õigusakti sätete sisu: konkreetsetel kindlaksmääratud marsruutidel toimuvad kohalikud raudteeveod, mis moodustavad osa tööstusprotsessist ning mida kontrollitakse rangelt kindlaksmääratud tingimustel. Vedu toimub paakvagunitega, mis on selleks eriloa saanud ning mille konstruktsiooni ja seadmeid kohaldatakse vastavalt uusimale ohutustehnikale (nt kaitsepuhvrite paigaldamine kooskõlas TE 22-ga). Vedu reguleeritakse üksikasjalikult täiendavate kasutamisohutust käsitlevate sätetega ja kokkuleppel asjaomaste ohutuse ja turvalisuse eest vastutavate asutustega ning seda jälgivad asjaomased järelevalveasutused.

Algviide liikmesriigi õigusakti sätetele: erand nr E 1/97 (neljas muudetud versioon), föderaalne raudteeamet.

Kehtivusaja lõpp: 1. jaanuar 2017.

DE Saksamaa

RA–bii–DE-2

Teema: ÜRO tunnusnumbriga 1402 (kaltsiumkarbiid), I pakendirühma kuuluva aine kohalik vedu määratud marsruudil, vagunitele paigaldatud konteinerites.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ II lisa jaotisele II.1: 3.2, 7.3.1.1.

Direktiivi lisa sisu: üldsätted mahtlastina veetava kauba kohta. Peatüki 3.2 tabeli A kohaselt on kaltsiumkarbiidi vedu mahtlastina keelatud.

Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO tunnusnumbriga 1402 (kaltsiumkarbiid), I pakendirühma kuuluva aine konkreetsel kindlaksmääratud marsruudil toimuv kohalik raudteevedu, mis moodustab osa tööstusprotsessist ning mida kontrollitakse rangelt kindlaksmääratud tingimustel. Kaupa veetakse sel otstarbel ehitatud, vagunitele paigaldatud konteinerites. Kaubavedu toimub vastavalt pädevate ohutuse eest vastutavate asutuste sätestatud täiendavatele käitamiseeskirjadele.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Kehtivusaja lõpp: 15. jaanuar 2018.”

| 3) | III lisa jaotis III.3 asendatakse järgmisega:
  „III.3.   Liikmesriikide erandid

  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 kohased liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil.
  Erandite numeratsioon: IW-a/bi/bii-LR-nr

  IW= Siseveetransport

  a/bi/bii= artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

  LR= liikmesriigi tähtlühend

  nr= järjekorranumber


  Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel



  BG Bulgaaria


  IW–bi–BG-1

  Teema: punkerlaevade klassifitseerimine ja kontrollimine.
  Viide direktiivi 2008/68/EÜ III lisa jaotisele III.1: peatükk 1.15.
  Direktiivi lisa sisu: punkti 1.15 (klassifitseerimisühingute tunnustamine) sätete kohaselt peab klassifitseerimisühingu tunnustamine toimuma punktis 1.15.2 täpsustatud menetluse kohaselt.
  Siseriikliku õigusakti sisu: Bulgaaria jõesadamates või muudes kõnealuste sadamate otsesesse vastutusalasse kuuluvates piirkondades tegutsevaid, naftatoodete veoks ettenähtud punkerlaevu võib klassifitseerida ja kontrollida klassifitseerimisühing, mida ei ole tunnustatud direktiivi 2008/68/EÜ III lisa jaotise III.1 punkti 1.15 kohaselt, eeldusel et see ei kahjusta ohutust.
  Algviide liikmesriigi õigusaktile: Наредба No 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба No 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (20. juuni 2006. aasta määrus nr 16 ohtlike kaupade käitlemise ja nende veo kohta mere- ja siseveeteid pidi; 9. jaanuari 2004. aasta määrus nr 4 laevade ülevaatuse ja laevaomanike kontrollimise ühingute kohta).
  Märkused: erandit kohaldatakse üksnes sadamaaladel või muudes kõnealuste sadamate otsesesse vastutusalasse kuuluvates piirkondades tegutsevate laevade suhtes.
  Kehtivusaja lõpp: 15. jaanuar 2018.” |
| --- | --- |

3)

III lisa jaotis III.3 asendatakse järgmisega:

„III.3.   Liikmesriikide erandid

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 kohased liikmesriikide erandid ohtlike kaupade veoks oma territooriumil.

Erandite numeratsioon: IW-a/bi/bii-LR-nr

IW= Siseveetransport

a/bi/bii= artikli 6 lõike 2 punkt a/punkti b alapunkt i/punkti b alapunkt ii

LR= liikmesriigi tähtlühend

nr= järjekorranumber

Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i alusel

BG Bulgaaria

IW–bi–BG-1

Teema: punkerlaevade klassifitseerimine ja kontrollimine.

Viide direktiivi 2008/68/EÜ III lisa jaotisele III.1: peatükk 1.15.

Direktiivi lisa sisu: punkti 1.15 (klassifitseerimisühingute tunnustamine) sätete kohaselt peab klassifitseerimisühingu tunnustamine toimuma punktis 1.15.2 täpsustatud menetluse kohaselt.

Siseriikliku õigusakti sisu: Bulgaaria jõesadamates või muudes kõnealuste sadamate otsesesse vastutusalasse kuuluvates piirkondades tegutsevaid, naftatoodete veoks ettenähtud punkerlaevu võib klassifitseerida ja kontrollida klassifitseerimisühing, mida ei ole tunnustatud direktiivi 2008/68/EÜ III lisa jaotise III.1 punkti 1.15 kohaselt, eeldusel et see ei kahjusta ohutust.

Algviide liikmesriigi õigusaktile: Наредба No 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба No 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (20. juuni 2006. aasta määrus nr 16 ohtlike kaupade käitlemise ja nende veo kohta mere- ja siseveeteid pidi; 9. jaanuari 2004. aasta määrus nr 4 laevade ülevaatuse ja laevaomanike kontrollimise ühingute kohta).

Märkused: erandit kohaldatakse üksnes sadamaaladel või muudes kõnealuste sadamate otsesesse vastutusalasse kuuluvates piirkondades tegutsevate laevade suhtes.

Kehtivusaja lõpp: 15. jaanuar 2018.”

---

| 18.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/40

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/218,

7. mai 2014,

riigiabi SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N553/10), N 241/09, N 160/10 ja SA.30995 (ex C 25/10) kohta, mida Iirimaa on andnud ettevõtjate Allied Irish Banks plc ja EBS Building Society ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2638 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Ettevõtjatele Allied Irish Banks, plc (edaspidi „AIB”) ja EBS Building Society (edaspidi „EBS”) on mõlemale antud individuaalset riigiabi, millest teatati komisjonile eraldi menetlustes. EBS ja AIB ühinesid (edaspidi „pank”) 1. juulil 2011 ja komisjon hindas pangale antud abi eraldi menetluses. Seega on kolm riigiabi menetlust, mis on seotud vastavalt AIB, EBS ja ühinenud üksusega. |
| --- | --- |

(1)

Ettevõtjatele Allied Irish Banks, plc (edaspidi „AIB”) ja EBS Building Society (edaspidi „EBS”) on mõlemale antud individuaalset riigiabi, millest teatati komisjonile eraldi menetlustes. EBS ja AIB ühinesid (edaspidi „pank”) 1. juulil 2011 ja komisjon hindas pangale antud abi eraldi menetluses. Seega on kolm riigiabi menetlust, mis on seotud vastavalt AIB, EBS ja ühinenud üksusega.

1.1.   AIB

| (2) | 12. mai 2009. aasta otsusega andis komisjon ajutise loa (2) 3,5 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemiseks ettevõtjasse AIB esimese taseme uute eelisaktsiate vormis mitmete kohustuste alusel, sealhulgas ümberkorralduskava esitamine kuue kuu jooksul pärast rekapitaliseerimist. |
| --- | --- |

(2)

12. mai 2009. aasta otsusega andis komisjon ajutise loa (2) 3,5 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemiseks ettevõtjasse AIB esimese taseme uute eelisaktsiate vormis mitmete kohustuste alusel, sealhulgas ümberkorralduskava esitamine kuue kuu jooksul pärast rekapitaliseerimist.

| (3) | Pärast kõnealust esialgset kapitalisüsti esitasid Iirimaa ametiasutused 13. novembril 2009 AIB esialgse ümberkorralduskava, millele järgnes teabevahetus. 4. mail 2010 esitasid Iirimaa ametiasutused ajakohastatud ümberkorralduskava, millele järgnes taas komisjoni ja Iirimaa vaheline teabevahetus. |
| --- | --- |

(3)

Pärast kõnealust esialgset kapitalisüsti esitasid Iirimaa ametiasutused 13. novembril 2009 AIB esialgse ümberkorralduskava, millele järgnes teabevahetus. 4. mail 2010 esitasid Iirimaa ametiasutused ajakohastatud ümberkorralduskava, millele järgnes taas komisjoni ja Iirimaa vaheline teabevahetus.

| (4) | 21. detsembri 2010. aasta otsusega andis komisjon ajutise loa (3) päästmisabi raames 9,8 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemiseks lihtaktsiate vormis, kuni komisjon kiidab heaks läbivaadatud ümberkorralduskava, milles võetakse arvesse edasist AIB-le antavat abi. Kapitalisüsti tegemine oli kavas kahe etapina: i) 3,7 miljardi euro suurune kapitalisüst 31. detsembriks 2010 ja ii) 6,1 miljardi euro suurune kapitalisüst 2011. aasta veebruaris (4). |
| --- | --- |

(4)

21. detsembri 2010. aasta otsusega andis komisjon ajutise loa (3) päästmisabi raames 9,8 miljardi euro suuruse kapitalisüsti tegemiseks lihtaktsiate vormis, kuni komisjon kiidab heaks läbivaadatud ümberkorralduskava, milles võetakse arvesse edasist AIB-le antavat abi. Kapitalisüsti tegemine oli kavas kahe etapina: i) 3,7 miljardi euro suurune kapitalisüst 31. detsembriks 2010 ja ii) 6,1 miljardi euro suurune kapitalisüst 2011. aasta veebruaris (4).

| (5) | Heakskiidetud rekapitaliseerimise esimese osamakse tegi Iiri riik 2010. aasta detsembri lõpus, kuid 2011. aasta veebruariks kavandatud teine kapitalisüst jäigi tegemata (5). |
| --- | --- |

(5)

Heakskiidetud rekapitaliseerimise esimese osamakse tegi Iiri riik 2010. aasta detsembri lõpus, kuid 2011. aasta veebruariks kavandatud teine kapitalisüst jäigi tegemata (5).

1.2.   EBS

| (6) | 2. juuni 2010. aasta otsusega (6) andis komisjon ajutise loa ettevõtja EBS rekapitaliseerimiseks hädaabi raames, kuni komisjon ümberkorralduskava heaks kiidab. Iirimaa ametiasutused esitasid kava 31. mail 2010. |
| --- | --- |

(6)

2. juuni 2010. aasta otsusega (6) andis komisjon ajutise loa ettevõtja EBS rekapitaliseerimiseks hädaabi raames, kuni komisjon ümberkorralduskava heaks kiidab. Iirimaa ametiasutused esitasid kava 31. mail 2010.

| (7) | 11. oktoobril 2010 otsustas komisjon algatada seoses Iirimaa esitatud EBSi ümberkorralduskavaga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „algatamisotsus”), (7) kuna komisjonil oli finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva teatise (8) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”) valguses kahtlusi kõnealuse ümberkorralduskava ja seotud abimeetmete kokkusobivuse osas siseturuga. |
| --- | --- |

(7)

11. oktoobril 2010 otsustas komisjon algatada seoses Iirimaa esitatud EBSi ümberkorralduskavaga Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „algatamisotsus”), (7) kuna komisjonil oli finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist käsitleva teatise (8) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”) valguses kahtlusi kõnealuse ümberkorralduskava ja seotud abimeetmete kokkusobivuse osas siseturuga.

| (8) | Komisjonile esitasid märkused EBS ja veel kaks huvitatud isikut. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile esitasid märkused EBS ja veel kaks huvitatud isikut.

| (9) | 2011. aasta juulis ühines EBS ettevõtjaga AIB ja temast sai panga täielikult integreeritud tütarettevõtja. Selle tulemusena lakkas EBS eraldiseisva ettevõtjana eksisteerimast. Seetõttu muutus EBSi kui eraldiseisva üksusega seotud algatamisotsus mõttetuks ja komisjon otsustas menetluse jätkamisest loobuda. |
| --- | --- |

(9)

2011. aasta juulis ühines EBS ettevõtjaga AIB ja temast sai panga täielikult integreeritud tütarettevõtja. Selle tulemusena lakkas EBS eraldiseisva ettevõtjana eksisteerimast. Seetõttu muutus EBSi kui eraldiseisva üksusega seotud algatamisotsus mõttetuks ja komisjon otsustas menetluse jätkamisest loobuda.

1.3.   ÜHISMENETLUS

| (10) | 31. märtsil 2011 teatas Iirimaa rahandusminister, et Iiri pangandussüsteem korraldatakse ümber kahe tugipanga Bank of Ireland (edaspidi „BoI” ) ja AIB (9). Ta teatas samuti, et sellega seoses ühendatakse kõnealuse teise tugiasutuse loomiseks ettevõtja EBS ettevõtjaga AIB. |
| --- | --- |

(10)

31. märtsil 2011 teatas Iirimaa rahandusminister, et Iiri pangandussüsteem korraldatakse ümber kahe tugipanga Bank of Ireland (edaspidi „BoI” ) ja AIB (9). Ta teatas samuti, et sellega seoses ühendatakse kõnealuse teise tugiasutuse loomiseks ettevõtja EBS ettevõtjaga AIB.

| (11) | 15. juuli 2011. aasta otsusega kiitis komisjon heaks (10) pangale antava kombineeritud päästepaketi suurusega kuni 13,1 miljardit eurot, kuni kiidetakse heaks panga ümberkorralduskava, milles tuleks arvesse võtta edasist antavat abi. |
| --- | --- |

(11)

15. juuli 2011. aasta otsusega kiitis komisjon heaks (10) pangale antava kombineeritud päästepaketi suurusega kuni 13,1 miljardit eurot, kuni kiidetakse heaks panga ümberkorralduskava, milles tuleks arvesse võtta edasist antavat abi.

| (12) | 28. septembril 2012 teatas Iirimaa panga ümberkorralduskavast (11). |
| --- | --- |

(12)

28. septembril 2012 teatas Iirimaa panga ümberkorralduskavast (11).

| (13) | 2012. aasta oktoobrist 2014. aasta märtsini vahetasid komisjon ja Iirimaa ametiasutused korrapäraselt teavet. Komisjon nõudis korduvalt teavet ja Iirimaa esitas mitmeid täiendavaid dokumente (12). |
| --- | --- |

(13)

2012. aasta oktoobrist 2014. aasta märtsini vahetasid komisjon ja Iirimaa ametiasutused korrapäraselt teavet. Komisjon nõudis korduvalt teavet ja Iirimaa esitas mitmeid täiendavaid dokumente (12).

2.   ASJAOLUD

2.1.   ABISAAJATE KIRJELDUS

2.1.1.   AIB

| (14) | Ettevõtja AIB üksikasjalik kirjeldus on esitatud komisjoni 12. mai 2009 otsuse (13) (milles käsitleti panga esimest rekapitaliseerimist) punktis II.1. Allpool on toodud lühikokkuvõte. |
| --- | --- |

(14)

Ettevõtja AIB üksikasjalik kirjeldus on esitatud komisjoni 12. mai 2009 otsuse (13) (milles käsitleti panga esimest rekapitaliseerimist) punktis II.1. Allpool on toodud lühikokkuvõte.

| (15) | Finantskriisile eelnenud aastatel oli AIB mitmekesiste finantsteenustega tegelev kontsern, mis pakkus eraisikutele ja ettevõtetele kõiki pangateenuseid. 2008. aastal oli tema bilansimaht 182 miljardit eurot. Ta oli üks kahest suurimast Iirimaa pangast ja tema turuosa eraisikute arvelduskontode valdkonnas oli ligikaudu 35 %, hüpoteekide valdkonnas 27 %, hoiuste valdkonnas 46 % ja VKEde arvelduskontode valdkonnas 41 %. |
| --- | --- |

(15)

Finantskriisile eelnenud aastatel oli AIB mitmekesiste finantsteenustega tegelev kontsern, mis pakkus eraisikutele ja ettevõtetele kõiki pangateenuseid. 2008. aastal oli tema bilansimaht 182 miljardit eurot. Ta oli üks kahest suurimast Iirimaa pangast ja tema turuosa eraisikute arvelduskontode valdkonnas oli ligikaudu 35 %, hüpoteekide valdkonnas 27 %, hoiuste valdkonnas 46 % ja VKEde arvelduskontode valdkonnas 41 %.

| (16) | Enne kõnealust kriisi laienes AIB kiiresti, keskendudes eelkõige uute laenude andmisele Iirimaa kinnisvaraturul ja tuginedes tugevasti hulgirahastamisele. Kui puhkes ülemaailmne finantskriis, mis tabas Iiri majandust ja eelkõige Iiri kinnisvaraturgu eriti tugevasti, ilmnes AIB ärimudeli haavatavus ja vajadus riigi toetuse järele muutus vältimatuks. |
| --- | --- |

(16)

Enne kõnealust kriisi laienes AIB kiiresti, keskendudes eelkõige uute laenude andmisele Iirimaa kinnisvaraturul ja tuginedes tugevasti hulgirahastamisele. Kui puhkes ülemaailmne finantskriis, mis tabas Iiri majandust ja eelkõige Iiri kinnisvaraturgu eriti tugevasti, ilmnes AIB ärimudeli haavatavus ja vajadus riigi toetuse järele muutus vältimatuks.

| (17) | 2011. aasta juulis ühines ettevõtja AIB ettevõtjaga EBS. |
| --- | --- |

(17)

2011. aasta juulis ühines ettevõtja AIB ettevõtjaga EBS.

2.1.2.   EBS

| (18) | Ettevõtja EBS üksikasjalik kirjeldus on esitatud komisjoni 15. juuli 2011 otsuse (14) (milles käsitleti ettevõtjate EBS/AIB hädaabi korras rekapitaliseerimist) punktis 2.1.2. Järgnevates põhjendustes on toodud lühikokkuvõte. |
| --- | --- |

(18)

Ettevõtja EBS üksikasjalik kirjeldus on esitatud komisjoni 15. juuli 2011 otsuse (14) (milles käsitleti ettevõtjate EBS/AIB hädaabi korras rekapitaliseerimist) punktis 2.1.2. Järgnevates põhjendustes on toodud lühikokkuvõte.

| (19) | Enne finantskriisi oli EBS Iirimaa suurim elamuhoiupank ja suuruselt kaheksas Iirimaal tegutsev finantsasutus, mille varade kogumaht oli 2009. aastal 21,5 miljardit eurot. Elamuhoiupangad on vastastikususel põhinevad organisatsioonid, millel ei ole aktsionäre, kuid mille omanikud on selle asemel nende liikmed, kes on samal ajal nende kliendid. Nende eesmärk on hoiuste kogumine ja laenude andmine. Kasumit kasutatakse intressimäärade kohandamiseks liikmetele soodsas suunas või akumuleeritakse see reservi. |
| --- | --- |

(19)

Enne finantskriisi oli EBS Iirimaa suurim elamuhoiupank ja suuruselt kaheksas Iirimaal tegutsev finantsasutus, mille varade kogumaht oli 2009. aastal 21,5 miljardit eurot. Elamuhoiupangad on vastastikususel põhinevad organisatsioonid, millel ei ole aktsionäre, kuid mille omanikud on selle asemel nende liikmed, kes on samal ajal nende kliendid. Nende eesmärk on hoiuste kogumine ja laenude andmine. Kasumit kasutatakse intressimäärade kohandamiseks liikmetele soodsas suunas või akumuleeritakse see reservi.

| (20) | EBS pakkus oma liikmetele traditsioonilisi jaepangandustooteid (hoiused ja hüpoteegid) kooskõlas oma eesmärgiga elamuhoiupangana. EBSil oli ka varahaldusosakond, mis pakkus äriklientidele, nõustamisettevõtetele ja krediidiühistutele eksklusiivseid teenuseid. Alates 2005. aastast laiendas EBS tegevust kommertskinnisvaralaenude valdkonnas, saavutades selles segmendis märkimisväärse laenumahu. EBS kandis kahju Iiri majanduse üldise languse tõttu ja eelkõige kommertskinnisvara hindade järsu kukkumise tõttu. Rahastamisele juurdepääs halvenes järk-järgult ning kommerts- ja hüpoteeklaenude mahu ulatuslik kahanemine viis EBSi kapitali vähenemiseni. |
| --- | --- |

(20)

EBS pakkus oma liikmetele traditsioonilisi jaepangandustooteid (hoiused ja hüpoteegid) kooskõlas oma eesmärgiga elamuhoiupangana. EBSil oli ka varahaldusosakond, mis pakkus äriklientidele, nõustamisettevõtetele ja krediidiühistutele eksklusiivseid teenuseid. Alates 2005. aastast laiendas EBS tegevust kommertskinnisvaralaenude valdkonnas, saavutades selles segmendis märkimisväärse laenumahu. EBS kandis kahju Iiri majanduse üldise languse tõttu ja eelkõige kommertskinnisvara hindade järsu kukkumise tõttu. Rahastamisele juurdepääs halvenes järk-järgult ning kommerts- ja hüpoteeklaenude mahu ulatuslik kahanemine viis EBSi kapitali vähenemiseni.

| (21) | Alates 1. juulist 2011 on EBS olnud täielikult AIB-le kuuluv tütarettevõtja. EBS pakub Iiri turul peamiselt hüpoteegi- ja hoiustamisteenuseid. EBS jätkab tegutsemist enda kaubamärgi all. |
| --- | --- |

(21)

Alates 1. juulist 2011 on EBS olnud täielikult AIB-le kuuluv tütarettevõtja. EBS pakub Iiri turul peamiselt hüpoteegi- ja hoiustamisteenuseid. EBS jätkab tegutsemist enda kaubamärgi all.

2.1.3   Pank (ühinenud AIB ja EBS)

| (22) | Usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise ja usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise tulemusena, (15) mis teostati Iirimaa majandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm”) (16) raames ja tehti teatavaks 31. märtsil 2011, selgitati välja, et AIB kapitalivajadus on 13,3 miljardit eurot ja EBS kapitalivajadus 1,5 miljardit eurot (mõlema asutuse puhul hõlmab näitaja nii põhiomavahendeid (17) kui ka tingimuslikku kapitali (18)). |
| --- | --- |

(22)

Usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise ja usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise tulemusena, (15) mis teostati Iirimaa majandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm”) (16) raames ja tehti teatavaks 31. märtsil 2011, selgitati välja, et AIB kapitalivajadus on 13,3 miljardit eurot ja EBS kapitalivajadus 1,5 miljardit eurot (mõlema asutuse puhul hõlmab näitaja nii põhiomavahendeid (17) kui ka tingimuslikku kapitali (18)).

| (23) | Programmi tingimuste kohaselt tuli osalevatel krediidiasutustel koostada rekapitaliseerimiskavad, et täita usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise ja usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise käigus kindlaks määratud täiendava kapitali nõue ja nõutav kapitalisumma pidi olema eraldatud 2011. aasta juuli lõpuks. |
| --- | --- |

(23)

Programmi tingimuste kohaselt tuli osalevatel krediidiasutustel koostada rekapitaliseerimiskavad, et täita usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise ja usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise käigus kindlaks määratud täiendava kapitali nõue ja nõutav kapitalisumma pidi olema eraldatud 2011. aasta juuli lõpuks.

| (24) | 31. märtsil 2011 teatas Iirimaa rahandusminister kogu Iiri pangandussüsteemi ümberkorraldamisest. AIB ja EBS otsustati ühendada; sel viisil loodud uuest pangast pidi saama Iirimaa reformitud pangandusmaastiku tugipank. |
| --- | --- |

(24)

31. märtsil 2011 teatas Iirimaa rahandusminister kogu Iiri pangandussüsteemi ümberkorraldamisest. AIB ja EBS otsustati ühendada; sel viisil loodud uuest pangast pidi saama Iirimaa reformitud pangandusmaastiku tugipank.

| (25) | 26. mail 2011 allkirjastasid minister, AIB ja EBS ostulepingu, milles oli sätestatud EBSi müük AIB-le (pärast EBSi muutmist eraettevõtteks ja kõikide nõutavate järelevalveasutuste lubade saamist). Kõnealuse lepingu tingimuste kohaselt on EBS sajaprotsendiliselt tütarettevõtja ja talle kuulub EBSi kaubanime all tegutsemist jätkates AIB täielik toetus. Kahe üksuse ühinemisega kaasnes EBSi loobumine vastastikkuse põhimõttest ja selle muutmine pangalitsentsiga pangaks, millele järgnes EBSi aktsiakapitali omandamine AIB poolt nominaalse tasu eest. Pärast ühinemise kontrollimist ja heakskiitmist 27. juunil 2011 viidi ühinemine 1. juulil 2011 lõpule. |
| --- | --- |

(25)

26. mail 2011 allkirjastasid minister, AIB ja EBS ostulepingu, milles oli sätestatud EBSi müük AIB-le (pärast EBSi muutmist eraettevõtteks ja kõikide nõutavate järelevalveasutuste lubade saamist). Kõnealuse lepingu tingimuste kohaselt on EBS sajaprotsendiliselt tütarettevõtja ja talle kuulub EBSi kaubanime all tegutsemist jätkates AIB täielik toetus. Kahe üksuse ühinemisega kaasnes EBSi loobumine vastastikkuse põhimõttest ja selle muutmine pangalitsentsiga pangaks, millele järgnes EBSi aktsiakapitali omandamine AIB poolt nominaalse tasu eest. Pärast ühinemise kontrollimist ja heakskiitmist 27. juunil 2011 viidi ühinemine 1. juulil 2011 lõpule.

| (26) | Alates 15. juulist 2011 kuulub 99,8 % panga aktsiakapitalist Iiri riigile. |
| --- | --- |

(26)

Alates 15. juulist 2011 kuulub 99,8 % panga aktsiakapitalist Iiri riigile.

| (27) | Pank tegutseb täisteenuseid pakkuva pangana, mis on esmajoones keskendunud Iirimaale ja pakub laialdase jaotusvõrgu kaudu suurt pangatoodete- ja teenuste valikut. Pank on piiratud ulatuses esindatud ülemere Suurbritannias. 2012. aasta lõpu poole alustas AIB oma sisemise struktuuri korraldamist rohkem kliendikeskse mudeli põhiseks, mis sisaldab järgmisi põhisegmente: Domestic Core Bank, AIB UK ja Financial Solutions Group (edaspidi „FSG”). Aruannete esitamine selle uue segmendi alusel algas 2013. aastal. |
| --- | --- |

(27)

Pank tegutseb täisteenuseid pakkuva pangana, mis on esmajoones keskendunud Iirimaale ja pakub laialdase jaotusvõrgu kaudu suurt pangatoodete- ja teenuste valikut. Pank on piiratud ulatuses esindatud ülemere Suurbritannias. 2012. aasta lõpu poole alustas AIB oma sisemise struktuuri korraldamist rohkem kliendikeskse mudeli põhiseks, mis sisaldab järgmisi põhisegmente: Domestic Core Bank, AIB UK ja Financial Solutions Group (edaspidi „FSG”). Aruannete esitamine selle uue segmendi alusel algas 2013. aastal.

| (28) | Domestic Core Bank tegutseb mitmete jaotuskanalite kaudu, mis hõlmavad 274 filiaali (19). Filiaalide võrk on ümberkorraldamisel ja käimas on mitmete filiaalide sulgemine. Pank osutab pangateenuseid ka riiklike postkontorite kaudu. EBSi juhitakse Domestic Core Bank'i struktuuri raames. Talle jääb alles tema pangalitsents ja ta tegutseb eraldi kaubamärgiga tütarettevõtjana, säilitades oma filiaalide võrgu. Tegevuse keskmes on hüpoteegi- ja hoiustamisteenused. |
| --- | --- |

(28)

Domestic Core Bank tegutseb mitmete jaotuskanalite kaudu, mis hõlmavad 274 filiaali (19). Filiaalide võrk on ümberkorraldamisel ja käimas on mitmete filiaalide sulgemine. Pank osutab pangateenuseid ka riiklike postkontorite kaudu. EBSi juhitakse Domestic Core Bank'i struktuuri raames. Talle jääb alles tema pangalitsents ja ta tegutseb eraldi kaubamärgiga tütarettevõtjana, säilitades oma filiaalide võrgu. Tegevuse keskmes on hüpoteegi- ja hoiustamisteenused.

| (29) | AIB UK tegutseb Suurbritannias ja Põhja-Iirimaal. Suurbritannias tegutseb pank kaubamärgi Allied Irish Bank (GB) all ja pakub 20 täisteenindusega filiaali kaudu kõiki pangateenuseid, samuti internetipangandust. Peamine sihtturg on VKEd. Kaubamärgi Allied Irish Bank (GB) Savings Direct all osutab pank ka hoiustamisteenuseid (20). Põhja-Iirimaal tegutseb AIB UK kaubamärgi First Trust Bank (edaspidi „FTB”) all 32 filiaali kaudu. Ettevõtetele ja üksikisikutele pakutakse kõiki pangateenuseid. |
| --- | --- |

(29)

AIB UK tegutseb Suurbritannias ja Põhja-Iirimaal. Suurbritannias tegutseb pank kaubamärgi Allied Irish Bank (GB) all ja pakub 20 täisteenindusega filiaali kaudu kõiki pangateenuseid, samuti internetipangandust. Peamine sihtturg on VKEd. Kaubamärgi Allied Irish Bank (GB) Savings Direct all osutab pank ka hoiustamisteenuseid (20). Põhja-Iirimaal tegutseb AIB UK kaubamärgi First Trust Bank (edaspidi „FTB”) all 32 filiaali kaudu. Ettevõtetele ja üksikisikutele pakutakse kõiki pangateenuseid.

| (30) | Financial Solutions Group asutati 2012. aastal, et abistada laenukohustuste täitmisel raskustesse sattunud VKEsid ja erakliente ja viia ellu panga varade finantsvõimenduse vähendamise kava. |
| --- | --- |

(30)

Financial Solutions Group asutati 2012. aastal, et abistada laenukohustuste täitmisel raskustesse sattunud VKEsid ja erakliente ja viia ellu panga varade finantsvõimenduse vähendamise kava.

| (31) | Täna on pank koos BoI ja Permanent TSB-ga (edaspidi „PTSB”) üks Iirimaa kolmest suurest omamaisest pangast. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid panga koguvarad 118 miljardit eurot, võrreldes BoI 132 miljardi euro ja PTSB 38 miljardi euro suuruste koguvaradega 31. detsembril 2013. Pank on erinevate finantsteenustega tegelev kontsern, mis pakub eraisikutele ja ettevõtetele kõiki pangateenuseid, rõhuasetusega Iirimaa jaepangandusturul. Pank on eriti tugevalt esindatud VKEde segmendis.

  Tabel 1


  Pank. Valitud finantsandmed 2013. aasta kohta | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Vara kokku (EUR) | 118 miljardit |
| Laenud ja nõuded klientide vastu (EUR) | 66 miljardit |
| Tegevuskasum/-kahjum enne eraldisi | 0,445 miljardit |
| Klientide hoiused (EUR) | 66 miljardit |
| Laenude ja hoiuste suhtarv (%) | 100 % |
| Riskiga kaalutud vara (EUR) | 62 miljardit |
| Esimese taseme omavahendite määr (%) | 14,3 % |
| Töötajate arv kokku (täistööaja ekvivalent) | 11 431 |
| Allikas: panga ümberkorralduskava, september 2012; AIB 2013. aasta aruanne |

(31)

Täna on pank koos BoI ja Permanent TSB-ga (edaspidi „PTSB”) üks Iirimaa kolmest suurest omamaisest pangast. 31. detsembri 2013. aasta seisuga moodustasid panga koguvarad 118 miljardit eurot, võrreldes BoI 132 miljardi euro ja PTSB 38 miljardi euro suuruste koguvaradega 31. detsembril 2013. Pank on erinevate finantsteenustega tegelev kontsern, mis pakub eraisikutele ja ettevõtetele kõiki pangateenuseid, rõhuasetusega Iirimaa jaepangandusturul. Pank on eriti tugevalt esindatud VKEde segmendis.

Tabel 1

Pank. Valitud finantsandmed 2013. aasta kohta

31.12.2013

Vara kokku (EUR)

118 miljardit

Laenud ja nõuded klientide vastu (EUR)

66 miljardit

Tegevuskasum/-kahjum enne eraldisi

0,445 miljardit

Klientide hoiused (EUR)

66 miljardit

Laenude ja hoiuste suhtarv (%)

100 %

Riskiga kaalutud vara (EUR)

62 miljardit

Esimese taseme omavahendite määr (%)

14,3 %

Töötajate arv kokku (täistööaja ekvivalent)

11 431

Allikas: panga ümberkorralduskava, september 2012; AIB 2013. aasta aruanne

Tabel 2

Panga asend VKEde, eraisikute, hüpoteekide ja hoiuste turul

| (%) |
| --- |
| | Turuosad |
| VKEde arvelduskontod | 40 |
| Eraisikute arvelduskontod | 37 |
| Hüpoteegisektor — tasumata maksete saldo | 31 |
| Hoiuste turg (AIB ja EBS koos) | 40 |
| Allikas: 2014. aasta märtsi täiendav dokument; turuosad on 2013. aasta detsembri seisuga. |

(%)

Turuosad

VKEde arvelduskontod

40

Eraisikute arvelduskontod

37

Hüpoteegisektor — tasumata maksete saldo

31

Hoiuste turg (AIB ja EBS koos)

40

Allikas: 2014. aasta märtsi täiendav dokument; turuosad on 2013. aasta detsembri seisuga.

2.2.   AIB JA EBSI RASKUSED

| (32) | AIB vajadus riigiabi järele oli ülemaailmse finantskriisi mõju tulemus, mida soodustas AIB ülemäärane kasv, tugev hulgirahastamisele tuginemine, riskipositsioonid Iiri kinnisvaraturul ja ebapiisav riskijuhtimine. |
| --- | --- |

(32)

AIB vajadus riigiabi järele oli ülemaailmse finantskriisi mõju tulemus, mida soodustas AIB ülemäärane kasv, tugev hulgirahastamisele tuginemine, riskipositsioonid Iiri kinnisvaraturul ja ebapiisav riskijuhtimine.

| (33) | Finantskriisile eelnenud aastatel otsustas AIB sammu pidada Iiri majanduse ja Iiri kinnisvarasektori ennenägematu kasvuga. Absoluutsel alusel kasvas AIB kinnisvara- ja ehituslaenude maht 2002. aastast 2006. aastani 336 % ja riskipositsioonid kõnealuses sektoris kasvasid 19 %-lt 2002. aastal 36 %-ni 2008. aastal. Olles seadnud eesmärgiks mahu ja kuna rahastamispiirangud puudusid, võttis pank ülemääraseid riske riskipositsioonide tähenduses (s.t keskendumine kinnisvara- ja ehitussektorile), aga samuti pakutavate hüpoteekide liikide tähenduses (s.t indekseeritud hüpoteegid (21)). |
| --- | --- |

(33)

Finantskriisile eelnenud aastatel otsustas AIB sammu pidada Iiri majanduse ja Iiri kinnisvarasektori ennenägematu kasvuga. Absoluutsel alusel kasvas AIB kinnisvara- ja ehituslaenude maht 2002. aastast 2006. aastani 336 % ja riskipositsioonid kõnealuses sektoris kasvasid 19 %-lt 2002. aastal 36 %-ni 2008. aastal. Olles seadnud eesmärgiks mahu ja kuna rahastamispiirangud puudusid, võttis pank ülemääraseid riske riskipositsioonide tähenduses (s.t keskendumine kinnisvara- ja ehitussektorile), aga samuti pakutavate hüpoteekide liikide tähenduses (s.t indekseeritud hüpoteegid (21)).

| (34) | Iiri kinnisvaraturu seisu halvenemine, järgnenud kinnisvarahindade langus ning Iiri majanduskasvu aeglustumine 2008. aastal viis AIB varade kvaliteedi märkimisväärse vähenemiseni ja laenumahu olulise kahanemiseni, mis vähendas panga kapitalipuhvrit. |
| --- | --- |

(34)

Iiri kinnisvaraturu seisu halvenemine, järgnenud kinnisvarahindade langus ning Iiri majanduskasvu aeglustumine 2008. aastal viis AIB varade kvaliteedi märkimisväärse vähenemiseni ja laenumahu olulise kahanemiseni, mis vähendas panga kapitalipuhvrit.

| (35) | Kiire laienemise rahastamiseks suurendas pank oma sõltuvust hulgirahastamisest ligikaudu 35 %-lt 2004. aastal kuni 42 %-ni 2006. aastal, samal ajal kui laenude ja hoiuste suhtarv suurenes 101 %-lt 2002. aastal 157 %-ni 2007. aastal. |
| --- | --- |

(35)

Kiire laienemise rahastamiseks suurendas pank oma sõltuvust hulgirahastamisest ligikaudu 35 %-lt 2004. aastal kuni 42 %-ni 2006. aastal, samal ajal kui laenude ja hoiuste suhtarv suurenes 101 %-lt 2002. aastal 157 %-ni 2007. aastal.

| (36) | Pärast Lehman Brothers Holdings Inc. kokkuvarisemist 2008. aasta septembris piiras ülemaailmsetel finantsturgudel tekkinud ebastabiilsus AIB (nagu ka teiste Iiri pankade) juurdepääsu rahastamisele ja mõjutas tema suutlikkust jätkata tavapärast tegevust. Seetõttu sekkus riik esimesel etapil rahastamisgarantiide andmise teel. Keskkonnas, kus rahastamiskulud olid suurenenud (s.t kõrged hoiustamishinnad ja garantiitasud) ja Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) baasintressimäär märkimisväärselt alanenud, (22) tõid panga indekseeritud hüpoteegid (ligikaudu 45 % AIB 2011. aasta hüpoteeklaenudest) panga jaoks kaasa netointressimarginaali olulise languse. |
| --- | --- |

(36)

Pärast Lehman Brothers Holdings Inc. kokkuvarisemist 2008. aasta septembris piiras ülemaailmsetel finantsturgudel tekkinud ebastabiilsus AIB (nagu ka teiste Iiri pankade) juurdepääsu rahastamisele ja mõjutas tema suutlikkust jätkata tavapärast tegevust. Seetõttu sekkus riik esimesel etapil rahastamisgarantiide andmise teel. Keskkonnas, kus rahastamiskulud olid suurenenud (s.t kõrged hoiustamishinnad ja garantiitasud) ja Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) baasintressimäär märkimisväärselt alanenud, (22) tõid panga indekseeritud hüpoteegid (ligikaudu 45 % AIB 2011. aasta hüpoteeklaenudest) panga jaoks kaasa netointressimarginaali olulise languse.

| (37) | AIB finantsolukorra oluline halvenemine sundis teda osalema kõikides Iiri riigi poolt riigi finantsstabiilsuse tagamiseks võetud toetusmeetmetes. Lisaks riigigarantiidele tehti AIB-sse riigipoolseid kapitalisüste ja talle tuli kasuks varade üleandmine National Asset Management Agency-le (edaspidi „NAMA”) (23) bilansi puhastamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(37)

AIB finantsolukorra oluline halvenemine sundis teda osalema kõikides Iiri riigi poolt riigi finantsstabiilsuse tagamiseks võetud toetusmeetmetes. Lisaks riigigarantiidele tehti AIB-sse riigipoolseid kapitalisüste ja talle tuli kasuks varade üleandmine National Asset Management Agency-le (edaspidi „NAMA”) (23) bilansi puhastamise eesmärgil.

| (38) | Sarnaselt mõjutas finantskriis ka EBSi finantsseisundit, eelkõige kinnisvarahindade järsu languse tulemusena Iirimaal. Enne kriisi oli EBS saavutanud kommertskinnisvaralaenude valdkonnas märkimisväärse laenumahu. |
| --- | --- |

(38)

Sarnaselt mõjutas finantskriis ka EBSi finantsseisundit, eelkõige kinnisvarahindade järsu languse tulemusena Iirimaal. Enne kriisi oli EBS saavutanud kommertskinnisvaralaenude valdkonnas märkimisväärse laenumahu.

| (39) | EBS oli sunnitud leppima kommerts- ja hüpoteeklaenude mahu suure vähenemisega. EBSi juurdepääs rahastamisele halvenes järk-järgult ning lõppes viimaks täielikult. Oma haavatava olukorra tõttu oli EBS sunnitud esitama nõudmisi riiklike toetusmeetmete saamiseks. EBS vajas rahastamisgarantiisid, vara üleandmist NAMA-le ja kapitalisüste. |
| --- | --- |

(39)

EBS oli sunnitud leppima kommerts- ja hüpoteeklaenude mahu suure vähenemisega. EBSi juurdepääs rahastamisele halvenes järk-järgult ning lõppes viimaks täielikult. Oma haavatava olukorra tõttu oli EBS sunnitud esitama nõudmisi riiklike toetusmeetmete saamiseks. EBS vajas rahastamisgarantiisid, vara üleandmist NAMA-le ja kapitalisüste.

2.3.   ABIMEETMED

| (40) | Raskuste tõttu, millega AIB ja EBS silmitsi seisid, pidi riik osutama märkimisväärset toetust AIB-le ja EBSile eraldi ning samuti pangale (ühinenud üksus). |
| --- | --- |

(40)

Raskuste tõttu, millega AIB ja EBS silmitsi seisid, pidi riik osutama märkimisväärset toetust AIB-le ja EBSile eraldi ning samuti pangale (ühinenud üksus).

| (41) | Individuaalselt anti nii AIB-le kui ka EBSile krediidiasutuste finantstoetusskeemi (24) ja abikõlblike kohustuste garantiiskeemi (25) raames garantiid võlainstrumentidele ning mõlema suhtes võeti varade toetusmeetmed, mis koosnesid halbade varade üleandmisest NAMA-le. |
| --- | --- |

(41)

Individuaalselt anti nii AIB-le kui ka EBSile krediidiasutuste finantstoetusskeemi (24) ja abikõlblike kohustuste garantiiskeemi (25) raames garantiid võlainstrumentidele ning mõlema suhtes võeti varade toetusmeetmed, mis koosnesid halbade varade üleandmisest NAMA-le.

| (42) | Lisaks said AIB ja EBS korduvalt kapitalitoetust (26). |
| --- | --- |

(42)

Lisaks said AIB ja EBS korduvalt kapitalitoetust (26).

| (43) | Peale selle andis riik garantiid Iirimaa Keskpanga osutatud erakorralisele likviidsusabile. |
| --- | --- |

(43)

Peale selle andis riik garantiid Iirimaa Keskpanga osutatud erakorralisele likviidsusabile.

| (44) | Panga toetamist abikõlblike kohustuste garantiiskeemi raames jätkati ja 2011. aasta juulis rekapitaliseeriti pank (27) aktsiapaigutuse, kapitalitoetuse (28) ja omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade kaudu. |
| --- | --- |

(44)

Panga toetamist abikõlblike kohustuste garantiiskeemi raames jätkati ja 2011. aasta juulis rekapitaliseeriti pank (27) aktsiapaigutuse, kapitalitoetuse (28) ja omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade kaudu.

| (45) | Kõik panga rekapitaliseerimiseks võetud kombineeritud meetmed kokku (kaasa arvatud eelisaktsiad ja omakapitaliks konverteeritavad võlakirjad) moodustavad 20,775 miljardit eurot. Erinevate kapitalisüstide tulemusena kuulub Iiri riigile National Pension Reserve Fund Commission'i (edaspidi „NPRFC”) kaudu 99,8 % panga lihtaktsiatest. |
| --- | --- |

(45)

Kõik panga rekapitaliseerimiseks võetud kombineeritud meetmed kokku (kaasa arvatud eelisaktsiad ja omakapitaliks konverteeritavad võlakirjad) moodustavad 20,775 miljardit eurot. Erinevate kapitalisüstide tulemusena kuulub Iiri riigile National Pension Reserve Fund Commission'i (edaspidi „NPRFC”) kaudu 99,8 % panga lihtaktsiatest.

| (46) | NPRFCile kuuluvad ka eelisaktsiad summas 3,5 miljardit eurot, mis süstiti algselt AIBsse 2009. aastal ja mis kiideti heaks komisjoni otsusega juhtumis N 241/09 (29). Kõnealuste aktsiate välja- või tagasiostmine on panga otsustada. Alates 2014. aasta maist (s.t viis aastat pärast süsti) kohaldatakse kõnealustele aktsiatele 25 % suurust juurdehindlust ja tagasiostmise aluseks on 125 % nimiväärtusest. |
| --- | --- |

(46)

NPRFCile kuuluvad ka eelisaktsiad summas 3,5 miljardit eurot, mis süstiti algselt AIBsse 2009. aastal ja mis kiideti heaks komisjoni otsusega juhtumis N 241/09 (29). Kõnealuste aktsiate välja- või tagasiostmine on panga otsustada. Alates 2014. aasta maist (s.t viis aastat pärast süsti) kohaldatakse kõnealustele aktsiatele 25 % suurust juurdehindlust ja tagasiostmise aluseks on 125 % nimiväärtusest.

| (47) | Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte kõikidest AIB-le, EBSile ja pangale (ühinenud üksus) antud abimeetmetest.

  Tabel 3


  Ülevaade AIB-le, EBSile ja pangale (ühinenud üksus AIB/EBS) antud abimeetmetest


  (heakskiidetud ja tegelikult antud summad on mõningatel juhtudel erinevad) | Meetme liik | Summa
  (miljardites eurodes) | Hüvitis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AIB toetuseks võetud meetmed (eraldi) |
| a | Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel
  (tagatud kohustuste summa) | kuni 133 | Vastavalt krediidiasutuste finantstoetusskeemile |
| b | Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel
  (tagatud kohustuste summa) | kuni 62,5 | Vastavalt abikõlblike kohustuste garantiiskeemile |
| c | Varade toetusmeede — üleandmised NAMA-le | 20,4

  (hinnanguline abisumma = 1,6)
   (30) | ei kohaldata — keskmine allahindlus oli ligikaudu 56 % |
| d | Rekapitaliseerimine eelisaktsiate vormis, mai 2009 | 3,5 | 8 % aastas või lihtaktsiad selle asemel |
| e | Rekapitaliseerimine uue omakapitali vormis, detsember 2010 | 3,7 | |
| f | Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile kuni 2011. aasta 2. kvartalini | [5–15] (31) | |
| | | | |
| EBSi toetuseks võetud meetmed |
| g | Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel
  (tagatud kohustuste summa) | kuni 14,4 | Vastavalt krediidiasutuste finantstoetusskeemile |
| h | Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel
  (tagatud kohustuste summa) | kuni 8,0 | Vastavalt abikõlblike kohustuste garantiiskeemile |
| i | Varade toetusmeede — üleandmised NAMA-le | 0,9

  (hinnanguline abisumma =0,1)
   (30) | ei kohaldata — keskmine allahindlus oli ligikaudu 57 % |
| j | Rekapitaliseerimine eriotstarbeliste investeerimisaktsiate vormis, mai ja detsember 2010 | 0,625 | Võib hüvitada dividendi väljamaksmise kaudu, kui on piisavalt jaotatavaid reserve |
| k | Rekapitaliseerimine otsetoetuse kaudu lihtveksli vormis detsember 2010 | 0,250 | Ei hüvitata eraldi |
| l | Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile | [0–5] | |
| Panga (ühinenud üksus) toetuseks võetud meetmed |
| m | Rekapitaliseerimine lihtaktsiate vormis (nn paigutus), juuli 2011 | 5,0 | |
| n | Rekapitaliseerimine omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade vormis, juuli 2011 | 1,6 | Fikseeritud kohustuslik intressimäär 10 % aastas |
| o | Rekapitaliseerimine kapitalitoetuse vormis, juuli 2011 | 6,1 | Tasuta |
| | | | |
| | Kombineeritud rekapitaliseerimine kokku (d + e + j + k + m + n + o) | 20,775 | |
| Allikas: Iiri ametiasutused ning AIB ja EBSi ja panga ümberkorralduskavad |

(47)

Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte kõikidest AIB-le, EBSile ja pangale (ühinenud üksus) antud abimeetmetest.

Tabel 3

Ülevaade AIB-le, EBSile ja pangale (ühinenud üksus AIB/EBS) antud abimeetmetest

(heakskiidetud ja tegelikult antud summad on mõningatel juhtudel erinevad)

Meetme liik

Summa

(miljardites eurodes)

Hüvitis

AIB toetuseks võetud meetmed (eraldi)

a

Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel

(tagatud kohustuste summa)

kuni 133

Vastavalt krediidiasutuste finantstoetusskeemile

b

Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel

(tagatud kohustuste summa)

kuni 62,5

Vastavalt abikõlblike kohustuste garantiiskeemile

c

Varade toetusmeede — üleandmised NAMA-le

20,4

(hinnanguline abisumma = 1,6)
   (30)

ei kohaldata — keskmine allahindlus oli ligikaudu 56 %

d

Rekapitaliseerimine eelisaktsiate vormis, mai 2009

3,5

8 % aastas või lihtaktsiad selle asemel

e

Rekapitaliseerimine uue omakapitali vormis, detsember 2010

3,7

f

Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile kuni 2011. aasta 2. kvartalini

[5–15] (31)

EBSi toetuseks võetud meetmed

g

Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel

(tagatud kohustuste summa)

kuni 14,4

Vastavalt krediidiasutuste finantstoetusskeemile

h

Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel

(tagatud kohustuste summa)

kuni 8,0

Vastavalt abikõlblike kohustuste garantiiskeemile

i

Varade toetusmeede — üleandmised NAMA-le

0,9

(hinnanguline abisumma =0,1)
   (30)

ei kohaldata — keskmine allahindlus oli ligikaudu 57 %

j

Rekapitaliseerimine eriotstarbeliste investeerimisaktsiate vormis, mai ja detsember 2010

0,625

Võib hüvitada dividendi väljamaksmise kaudu, kui on piisavalt jaotatavaid reserve

k

Rekapitaliseerimine otsetoetuse kaudu lihtveksli vormis detsember 2010

0,250

Ei hüvitata eraldi

l

Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile

[0–5]

Panga (ühinenud üksus) toetuseks võetud meetmed

m

Rekapitaliseerimine lihtaktsiate vormis (nn paigutus), juuli 2011

5,0

n

Rekapitaliseerimine omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade vormis, juuli 2011

1,6

Fikseeritud kohustuslik intressimäär 10 % aastas

o

Rekapitaliseerimine kapitalitoetuse vormis, juuli 2011

6,1

Tasuta

Kombineeritud rekapitaliseerimine kokku (d + e + j + k + m + n + o)

20,775

Allikas: Iiri ametiasutused ning AIB ja EBSi ja panga ümberkorralduskavad

2.4.   INDIVIDUAALSED ÜMBERKORRALDUSKAVAD

| (48) | 2009. aasta novembris esitasid Iirimaa ametiasutused AIB esimese ümberkorralduskava, milles esitati esimesed ettepanekud AIB elujõulisuse taastamise kohta. Iirimaa esitas 2010. aasta mais kava ajakohastatud versiooni, milles olid muuhulgas ette nähtud edasised võõrandamised (AIB Poola, Ühendkuningriigi ja USA tütarettevõtjad), et täita finantsjärelevalveasutuse 2010. aasta märtsis usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise raames teatavaks tehtud uued minimaalsed regulatiivsed kapitalinõuded. |
| --- | --- |

(48)

2009. aasta novembris esitasid Iirimaa ametiasutused AIB esimese ümberkorralduskava, milles esitati esimesed ettepanekud AIB elujõulisuse taastamise kohta. Iirimaa esitas 2010. aasta mais kava ajakohastatud versiooni, milles olid muuhulgas ette nähtud edasised võõrandamised (AIB Poola, Ühendkuningriigi ja USA tütarettevõtjad), et täita finantsjärelevalveasutuse 2010. aasta märtsis usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise raames teatavaks tehtud uued minimaalsed regulatiivsed kapitalinõuded.

| (49) | 31. mail 2010 esitatud EBSi ümberkorralduskavas oli elujõulisuse tagamiseks ette nähtud EBSi sisemine ümberkorraldamine koos kiire müügiga kolmandale osapoolele. Selle kava kohaselt väljuks EBS kommertskinnisvaralaenude valdkonnast ja keskenduks oma tegevuses uuesti jaehoiustele ja hüpoteekidele. EBS vähendaks oma sõltuvust (lühiajalisest) hulgirahastamisest ja keskenduks selle asemel jaehoiustele. |
| --- | --- |

(49)

31. mail 2010 esitatud EBSi ümberkorralduskavas oli elujõulisuse tagamiseks ette nähtud EBSi sisemine ümberkorraldamine koos kiire müügiga kolmandale osapoolele. Selle kava kohaselt väljuks EBS kommertskinnisvaralaenude valdkonnast ja keskenduks oma tegevuses uuesti jaehoiustele ja hüpoteekidele. EBS vähendaks oma sõltuvust (lühiajalisest) hulgirahastamisest ja keskenduks selle asemel jaehoiustele.

2.5.   PANGAS (ÜHINENUD AIB JA EBS) JUBA RAKENDATUD ÜMBERKORRALDUSMEETMED

| (50) | Enne ümberkorralduskava viimase versiooni esitamist on pank juba rakendanud mitmeid ümberkorraldusmeetmeid eesmärgiga saavutada pikaajalise elujõulisuse, omapanuse ja koormuse jagamise eesmärgid. Kõnealused meetmed sisaldavad võõrandamisi, varade finantsvõimenduse vähendamist, kohustuste juhtimise toiminguid (32) ja kulude vähendamise meetmeid järgmisel viisil (33).






  — | võõrandamised, mis on tootnud 3,3 miljardit eurot esimese taseme põhiomavahendeid:






  Sept 10 | Goodbody Stockbrokers müük |
| --- | --- | --- | --- |
| Nov 10 | 23,9 % M&T Corporation'i aktsiate müük |
| Veebr 11 | Anglo Irish Banks'i hoiuste üleandmine AIB-le 9 miljardi euro ulatuses |
| Apr 11 | 70,36 % Poola BZWBK'i aktsiate müük |
| Apr 11 | 50,00 % Poola BZWBK Asset Management'i aktsiate müük |
| Mai 11 | 49,99 % Bulgarian American Credit Bank'i osaluse müük |
| Aug 11 | AIB International Financial Services müük |
| Aug 11 | AIB Jersey Trust'i müük |
| Jaan 12 | AIB teeb teatavaks otsuse lõpetada ühisettevõte Aviva Life Holdings Ireland Ltd-ga |
| Apr 12 | AIB teeb teatavaks otsuse lõpetada tegevus Mani ja Jersey saartel |
| Apr 12 | AIB Baltics'i äritegevuse müük |
| Juuni 12 | AIB Investment Managers'i müük |
| Aug 12 | Osaluste müük Poola kinnisvarafondides |

(50)

Enne ümberkorralduskava viimase versiooni esitamist on pank juba rakendanud mitmeid ümberkorraldusmeetmeid eesmärgiga saavutada pikaajalise elujõulisuse, omapanuse ja koormuse jagamise eesmärgid. Kõnealused meetmed sisaldavad võõrandamisi, varade finantsvõimenduse vähendamist, kohustuste juhtimise toiminguid (32) ja kulude vähendamise meetmeid järgmisel viisil (33).

—

võõrandamised, mis on tootnud 3,3 miljardit eurot esimese taseme põhiomavahendeid:

Sept 10

Goodbody Stockbrokers müük

Nov 10

23,9 % M&T Corporation'i aktsiate müük

Veebr 11

Anglo Irish Banks'i hoiuste üleandmine AIB-le 9 miljardi euro ulatuses

Apr 11

70,36 % Poola BZWBK'i aktsiate müük

Apr 11

50,00 % Poola BZWBK Asset Management'i aktsiate müük

Mai 11

49,99 % Bulgarian American Credit Bank'i osaluse müük

Aug 11

AIB International Financial Services müük

Aug 11

AIB Jersey Trust'i müük

Jaan 12

AIB teeb teatavaks otsuse lõpetada ühisettevõte Aviva Life Holdings Ireland Ltd-ga

Apr 12

AIB teeb teatavaks otsuse lõpetada tegevus Mani ja Jersey saartel

Apr 12

AIB Baltics'i äritegevuse müük

Juuni 12

AIB Investment Managers'i müük

Aug 12

Osaluste müük Poola kinnisvarafondides

| — | Varade üleandmine NAMA-le 21,3 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- |

—

Varade üleandmine NAMA-le 21,3 miljardi euro ulatuses;

| — | 2011. aasta usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamisest tulenev varade finantsvõimenduse vähendamine 20,5 miljardi euro ulatuses (täielik); |
| --- | --- |

—

2011. aasta usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamisest tulenev varade finantsvõimenduse vähendamine 20,5 miljardi euro ulatuses (täielik);

| — | 2009. aastal, 2010. aastal ja 2011. aastal läbiviidud kohustuste juhtimise toimingud/võlakirjade tagasiostud suurendasid esimese taseme põhiomavahendeid 5,4 miljardi euro võrra:






  Juuni 09 | Esimese taseme hübriidväärtpaberite tagasiost + 1,1 miljardit eurot kapitalitoetust |
| --- | --- | --- |
| Märts 10 | Teise taseme võlakirjade tagasiost + 0,4 miljardit eurot kapitalitoetust |
| Jaan 11 | Teise taseme võlakirjade tagasiost + 1,5 miljardit eurot kapitalitoetust |
| Juuli 11 | Esimese ja teise taseme võlakirjade tagasiost + 2,1 miljardit eurot kapitalitoetust |
| Juuni 10– Veebr 11 | Seeria EBSi esimese ja teise taseme võlakirjade tagasioste + 0,3 miljardit eurot kapitalitoetust |

—

2009. aastal, 2010. aastal ja 2011. aastal läbiviidud kohustuste juhtimise toimingud/võlakirjade tagasiostud suurendasid esimese taseme põhiomavahendeid 5,4 miljardi euro võrra:

Juuni 09

Esimese taseme hübriidväärtpaberite tagasiost + 1,1 miljardit eurot kapitalitoetust

Märts 10

Teise taseme võlakirjade tagasiost + 0,4 miljardit eurot kapitalitoetust

Jaan 11

Teise taseme võlakirjade tagasiost + 1,5 miljardit eurot kapitalitoetust

Juuli 11

Esimese ja teise taseme võlakirjade tagasiost + 2,1 miljardit eurot kapitalitoetust

Juuni 10– Veebr 11

Seeria EBSi esimese ja teise taseme võlakirjade tagasioste + 0,3 miljardit eurot kapitalitoetust

| — | Filiaalide sulgemine (68 Iirimaal, 22 EBSi müügipunkti sulgemist, 22 AIB Ühendkuningriigi filiaali); |
| --- | --- |

—

Filiaalide sulgemine (68 Iirimaal, 22 EBSi müügipunkti sulgemist, 22 AIB Ühendkuningriigi filiaali);

| — | Ennetähtaegselt pensionilejäämise ja vabatahtliku lahkumise programm: +/– 2 877 täistööaja ekvivalendi (34) vähendamine 31. detsembri 2013 seisuga koos kavandatavate edasiste lahkumistega; |
| --- | --- |

—

Ennetähtaegselt pensionilejäämise ja vabatahtliku lahkumise programm: +/– 2 877 täistööaja ekvivalendi (34) vähendamine 31. detsembri 2013 seisuga koos kavandatavate edasiste lahkumistega;

| — | Juhatuse ja kõrgema juhtkonna ametikohtade täielik asendamine (võrreldes profiiliga enne 2008. aasta septembrit). |
| --- | --- |

—

Juhatuse ja kõrgema juhtkonna ametikohtade täielik asendamine (võrreldes profiiliga enne 2008. aasta septembrit).

| — | Äritegevuses uuesti Iirimaale keskendumine, pakkudes korporatiiv- ja jaepangandusteenuseid. |
| --- | --- |

—

Äritegevuses uuesti Iirimaale keskendumine, pakkudes korporatiiv- ja jaepangandusteenuseid.

2.6.   PANGA (ÜHINENUD AIB JA EBS) ÜMBERKORRALDUSKAVA

| (51) | 28. septembril 2012 esitasid Iirimaa ametiasutused panga ümberkorralduskava, mis hõlmas ajavahemikku 2012–2015. Iirimaa ametiasutused parandasid ja täiendasid kava korduvalt ja lõpuks määrati kindlaks, et ümberkorraldusperiood hõlmab aastaid 2014–2017. |
| --- | --- |

(51)

28. septembril 2012 esitasid Iirimaa ametiasutused panga ümberkorralduskava, mis hõlmas ajavahemikku 2012–2015. Iirimaa ametiasutused parandasid ja täiendasid kava korduvalt ja lõpuks määrati kindlaks, et ümberkorraldusperiood hõlmab aastaid 2014–2017.

| (52) | Iirimaa ametiasutused esitasid põhistsenaariumi, ettevaatlikumatel eeldustel põhineva alternatiivse põhistsenaariumi ja negatiivse stsenaariumi, mille eesmärk oli näidata, et pank suudab saavutada pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(52)

Iirimaa ametiasutused esitasid põhistsenaariumi, ettevaatlikumatel eeldustel põhineva alternatiivse põhistsenaariumi ja negatiivse stsenaariumi, mille eesmärk oli näidata, et pank suudab saavutada pikaajalise elujõulisuse.

| (53) | Ümberkorraldusperioodi lõpuks kavatseb pank muutuda uuesti heas majanduslikus seisus olevaks, kasumlikuks ja hästi rahastatud pangaks, millel on usaldusväärsed kapitali suhtarvud ja traditsioonilisem ärimudel. Kavas on esitatud äristrateegia, mis positsioneerib panga eelkõige Iirimaale keskendunud väiksema täisteenuseid osutava pangana, võrreldes rahvusvaheliselt mitmekesiste finantsteenustega tegeleva kontserniga, nagu see kriisieelsel ajal oli. Panga tegevusstruktuur põhineb kolmel raskuspunktil — Domestic Core Bank, AIB UK (äritegevus Ühendkuningriigis, hõlmab äritegevust Suurbritannias ja Põhja-Iirimaal) ja 2012. aastal loodud Financial Solutions Group. |
| --- | --- |

(53)

Ümberkorraldusperioodi lõpuks kavatseb pank muutuda uuesti heas majanduslikus seisus olevaks, kasumlikuks ja hästi rahastatud pangaks, millel on usaldusväärsed kapitali suhtarvud ja traditsioonilisem ärimudel. Kavas on esitatud äristrateegia, mis positsioneerib panga eelkõige Iirimaale keskendunud väiksema täisteenuseid osutava pangana, võrreldes rahvusvaheliselt mitmekesiste finantsteenustega tegeleva kontserniga, nagu see kriisieelsel ajal oli. Panga tegevusstruktuur põhineb kolmel raskuspunktil — Domestic Core Bank, AIB UK (äritegevus Ühendkuningriigis, hõlmab äritegevust Suurbritannias ja Põhja-Iirimaal) ja 2012. aastal loodud Financial Solutions Group.

| (54) | Panga uuesti elujõuliseks muutumise peamised hoovad on:






  a) | panga suunitluse muutmine eelkõige Iirimaale keskendunud väiksemaks, parema rahastamisprofiiliga pangaks; |
| --- | --- | --- |

(54)

Panga uuesti elujõuliseks muutumise peamised hoovad on:

a)

panga suunitluse muutmine eelkõige Iirimaale keskendunud väiksemaks, parema rahastamisprofiiliga pangaks;

| b) | kasumlikkuse suurendamine netointressimarginaali tõstmise, kulude vähendamise meetmete ja väärtuse langusega seotud kulude märkimisväärse vähendamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

kasumlikkuse suurendamine netointressimarginaali tõstmise, kulude vähendamise meetmete ja väärtuse langusega seotud kulude märkimisväärse vähendamise kaudu;

| c) | tugev kapitalipuhver. |
| --- | --- |

c)

tugev kapitalipuhver.

2.6.1.   Põhistsenaarium

2.6.1.1.   Makromajanduslikud eeldused ja finantsprognoosid

| (55) | Põhistsenaariumis eeldatakse, et Iirimaa sisemajanduse koguprodukt edaspidi („SKP”) kasvab 2014. aastal 2,2 % ja jätkab aastatel 2015, 2016 ja 2017 kasvamist vastavalt 2,8 %, 3,2 % ja 3,2 %. Ühendkuningriigi SKP kasvab 2014. aastal eeldatavasti 1,9 %, 2015. aastal 2,1 %, 2016. aastal 2,5 % ja 2017. aastal 2,5 %. |
| --- | --- |

(55)

Põhistsenaariumis eeldatakse, et Iirimaa sisemajanduse koguprodukt edaspidi („SKP”) kasvab 2014. aastal 2,2 % ja jätkab aastatel 2015, 2016 ja 2017 kasvamist vastavalt 2,8 %, 3,2 % ja 3,2 %. Ühendkuningriigi SKP kasvab 2014. aastal eeldatavasti 1,9 %, 2015. aastal 2,1 %, 2016. aastal 2,5 % ja 2017. aastal 2,5 %.

| (56) | Tööhõive kasvu oodatakse kogu ümberkorraldusperioodi vältel, oodatav kasvumäär on 2014. aastal 0,8 %, 2015. aastal 1,5 %, 2016. aastal 2 % ja 2017. aastal 2 %. |
| --- | --- |

(56)

Tööhõive kasvu oodatakse kogu ümberkorraldusperioodi vältel, oodatav kasvumäär on 2014. aastal 0,8 %, 2015. aastal 1,5 %, 2016. aastal 2 % ja 2017. aastal 2 %.

| (57) | Oodatakse väga suures madalseisus oleva elamuehituse ja ehituse taastumist. Kinnisvarahindade suurenemist prognoositakse 2014. aastal 3 %, 2015. aastal 3 %, 2016. aastal 2,5 % ja 2017. aastal 2,5 %. |
| --- | --- |

(57)

Oodatakse väga suures madalseisus oleva elamuehituse ja ehituse taastumist. Kinnisvarahindade suurenemist prognoositakse 2014. aastal 3 %, 2015. aastal 3 %, 2016. aastal 2,5 % ja 2017. aastal 2,5 %.

| (58) | Panga ümberkorralduskava tulemuseks põhistsenaariumi alusel on järgmised finantsprognoosid:

  Tabel 4


  Panga finantstulemused ja finantsprognoosid põhistsenaariumi alusel












  Peamised finantsnäitajad | 2012
  Tegelik | 2013
  Tegelik | 2014
  Kavandatud | 2015
  Kavandatud | 2016
  Kavandatud | 2017
  Kavandatud |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapital ja riskiga kaalutud vara |
| — | Esimese taseme omavahendite suhtarv või esimese taseme põhiomavahendite suhtarv (%) |

(58)

Panga ümberkorralduskava tulemuseks põhistsenaariumi alusel on järgmised finantsprognoosid:

Tabel 4

Panga finantstulemused ja finantsprognoosid põhistsenaariumi alusel

Peamised finantsnäitajad

2012

Tegelik

2013

Tegelik

2014

Kavandatud

2015

Kavandatud

2016

Kavandatud

2017

Kavandatud

—   Kapital ja riskiga kaalutud vara

—

Esimese taseme omavahendite suhtarv või esimese taseme põhiomavahendite suhtarv (%)

15,2 %

14,3 %

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

| — | Kapitalipuhver (miljonites eurodes) vs. esimese taseme omavahendite suhtarv/esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 8 % |
| --- | --- |

—

Kapitalipuhver (miljonites eurodes) vs. esimese taseme omavahendite suhtarv/esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 8 %

5 133

3 934

[0 – 5 000]

[5 000 – 10 000]

[5 000 – 10 000]

[5 000 – 10 000]

| — | Riskiga kaalutud vara (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Riskiga kaalutud vara (miljonites eurodes)

71 417

62 395

[55 000 – 65 000]

[55 000 – 65 000]

[55 000 – 65 000]

[55 000 – 65 000]

—   Kasumlikkus

| — | Netointressimarginaal — v.a abikõlblike kohustuste garantiiskeem (%) |
| --- | --- |

—

Netointressimarginaal — v.a abikõlblike kohustuste garantiiskeem (%)

1,22 %

1,37 %

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

| — | Kulude ja tulude suhtarv |
| --- | --- |

—

Kulude ja tulude suhtarv

123 %

77 %

[60–70 %]

[50–60 %]

[45–55 %]

[45–55 %]

| — | Kasum pärast makse (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Kasum pärast makse (miljonites eurodes)

(3 557)

(1 597)

[0–750]

[0–750]

[250 – 1 250]

[250 – 1 250]

| — | Omakapitali tasuvus (edaspidi „ROE”) (35) |
| --- | --- |

—

Omakapitali tasuvus (edaspidi „ROE”) (35)

– 37,0 %

– 21,5 %

[0,5–10 %]

[0,5–10 %]

[5–15 %]

[5–15 %]

—   Rahastamine

| — | Laenude ja hoiuste suhtarv |
| --- | --- |

—

Laenude ja hoiuste suhtarv

115 %

100 %

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

| — | Sõltuvus EKPst (% kõikidest kohustustes (36)) |
| --- | --- |

—

Sõltuvus EKPst (% kõikidest kohustustes (36))

20 %

12 %

[10–20 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

—   Muud

| — | Brutolaenud ja ettemaksed klientidele (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Brutolaenud ja ettemaksed klientidele (miljonites eurodes)

89 872

82 851

[70 000 – 80 000]

[65 000 – 75 000]

[65 000 – 75 000]

[65 000 – 75 000]

| — | Vara kokku (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Vara kokku (miljonites eurodes)

122 501

117 734

[100 000 – 150 000]

[100 000 – 150 000]

[100 000 – 150 000]

[100 000 – 150 000]

| — | Täistööaja ekvivalent (arv) |
| --- | --- |

—

Täistööaja ekvivalent (arv)

13 429

11 431

[10 000 – 15 000]

[8 000 – 13 000]

[8 000 – 13 000]

[8 000 – 13 000]

Allikas: panga ümberkorralduskava ja 10. jaanuaril 2014 täiendavalt esitatud dokument, AIB 2013. aasta aruanne

2.6.1.2.   Panga uuesti elujõuliseks muutmise peamised hoovad

i)   väiksem riigisisesele turule keskendunud ja parema rahastamisprofiiliga pank

| (59) | Mittepõhivara finantsvõimenduse olulise vähendamise kaudu (37) on pank seadnud eesmärgiks muutuda finantskriisi eelse perioodiga võrreldes märksa väiksemaks asutuseks. Pank on finantsvõimendust mitmete ärivaldkondade võõrandamise, varade finantsvõimenduse vähendamise ja nn kõrge riskiga varaga seotud vara NAMA-le üleandmise kaudu (21,3 miljardit eurot) juba oluliselt vähendanud, mis on võimaldanud tal bilansimahtu märkimisväärselt vähendada. AIB Group'i koguvara on vähenenud 136,7 miljardilt eurolt 2011. aasta lõpus 117,7 miljardi euroni 31. detsembril 2013 (14 % vähenemine) (38). |
| --- | --- |

(59)

Mittepõhivara finantsvõimenduse olulise vähendamise kaudu (37) on pank seadnud eesmärgiks muutuda finantskriisi eelse perioodiga võrreldes märksa väiksemaks asutuseks. Pank on finantsvõimendust mitmete ärivaldkondade võõrandamise, varade finantsvõimenduse vähendamise ja nn kõrge riskiga varaga seotud vara NAMA-le üleandmise kaudu (21,3 miljardit eurot) juba oluliselt vähendanud, mis on võimaldanud tal bilansimahtu märkimisväärselt vähendada. AIB Group'i koguvara on vähenenud 136,7 miljardilt eurolt 2011. aasta lõpus 117,7 miljardi euroni 31. detsembril 2013 (14 % vähenemine) (38).

| (60) | See panga algatatud tähtis finantsvõimenduse ja suuruse vähendamise programm koos kasvava kliendihoiuste baasiga (alates 2011. aastast) on aidanud panga rahastamisprofiili parandada. Kliendihoiuste suhe kõikidesse rahastamisallikatesse (s.t kõik kohustused (39)) suurenes 49,7 %-lt 2011. aasta lõpus 61,2 %-ni 2013. aasta lõpus, samal ajal kui laenude ja hoiuste suhtarv vähenes 138 %-lt 2011. aasta lõpus 100 %-ni 31. detsembril 2013. |
| --- | --- |

(60)

See panga algatatud tähtis finantsvõimenduse ja suuruse vähendamise programm koos kasvava kliendihoiuste baasiga (alates 2011. aastast) on aidanud panga rahastamisprofiili parandada. Kliendihoiuste suhe kõikidesse rahastamisallikatesse (s.t kõik kohustused (39)) suurenes 49,7 %-lt 2011. aasta lõpus 61,2 %-ni 2013. aasta lõpus, samal ajal kui laenude ja hoiuste suhtarv vähenes 138 %-lt 2011. aasta lõpus 100 %-ni 31. detsembril 2013.

| (61) | Pank prognoosib, et ümberkorraldusperioodi jooksul kasvab kliendihoiuste suhe kõikidesse rahastamisallikatesse (s.t kõik kohustused) veelgi, samal ajal kui EKP rahastamise suhe väheneb ümberkorralduskava perioodi jooksul prognoositud väiksemate laenumahtude (40), NAMA võlakirjade (41) väljaostmise ja pankade hoiuste suurenemise tulemusena eeldatavasti märkimisväärselt, 20 %-lt 2012. aastal [<10 %]-ni 2017. aastal (s.t 15-25 miljardi euro suurune vähenemine). |
| --- | --- |

(61)

Pank prognoosib, et ümberkorraldusperioodi jooksul kasvab kliendihoiuste suhe kõikidesse rahastamisallikatesse (s.t kõik kohustused) veelgi, samal ajal kui EKP rahastamise suhe väheneb ümberkorralduskava perioodi jooksul prognoositud väiksemate laenumahtude (40), NAMA võlakirjade (41) väljaostmise ja pankade hoiuste suurenemise tulemusena eeldatavasti märkimisväärselt, 20 %-lt 2012. aastal [<10 %]-ni 2017. aastal (s.t 15-25 miljardi euro suurune vähenemine).

| (62) | Pank taastab järk-järgult juurdepääsu hulgimüügiturule. 2013. aasta jaanuaris ja septembris andis pank välja kaks hüpoteegipanga võlakirja, mõlemad väärtusega 500 miljonit eurot. 2013. aasta oktoobris teostas pank krediitkaardivõla väärtpaberistamise 500 miljoni euro ulatuses, mis oli Iiri pankade seas üldse esimene omataoline tehing. 2013. aasta novembris õnnestus pangal paigutada täiesti tagatiseta 500 miljoni euro suurune kolmeaastane võlg. See oli panga esimene tagatiseta võlatehing alates 2009. aastast. 2014. aasta märtsis andis pank välja 500 miljoni euro väärtuses 7-aastase tagatisega varaga tagatud väärtpaberi. See on AIB pikima perioodiga avalik varaga tagatud väärtpaber alates 2007. aastast. |
| --- | --- |

(62)

Pank taastab järk-järgult juurdepääsu hulgimüügiturule. 2013. aasta jaanuaris ja septembris andis pank välja kaks hüpoteegipanga võlakirja, mõlemad väärtusega 500 miljonit eurot. 2013. aasta oktoobris teostas pank krediitkaardivõla väärtpaberistamise 500 miljoni euro ulatuses, mis oli Iiri pankade seas üldse esimene omataoline tehing. 2013. aasta novembris õnnestus pangal paigutada täiesti tagatiseta 500 miljoni euro suurune kolmeaastane võlg. See oli panga esimene tagatiseta võlatehing alates 2009. aastast. 2014. aasta märtsis andis pank välja 500 miljoni euro väärtuses 7-aastase tagatisega varaga tagatud väärtpaberi. See on AIB pikima perioodiga avalik varaga tagatud väärtpaber alates 2007. aastast.

| (63) | Prognoositud likviidsuskoefitsientide osas prognoosib pank, võttes arvesse likviidsuskattekordaja koostamise praegusel etapil olemasolevat teavet, mis on Euroopa Liidu tasemel endiselt konsultatsioonide faasis (42), et ümberkorraldusperioodil jääb likviidsuskattekordaja kindlasti miinimumnõuetest suuremaks (vt tabel 5).

  Tabel 5


  Panga likviidsuskoefitsiendid










  (%) |
| --- | --- |
| Likviidsuskoefitsiendid | 2014
  Kavandatud | 2015
  Kavandatud | 2016
  Kavandatud | 2017
  Kavandatud |
| Likviidsuskattekordaja | [75–150] | [75–170] | [75–170] | [75–170] |
| Määruses nr 575/2013 sisalduv minimaalne likviidsuskattekordaja | | 60 | 70 | 80 |
| Stabiilse netorahastamise kordaja | [70–120] | [70–120] | [70–120] | [70–120] |
| Allikas: panga ümberkorralduskava |

(63)

Prognoositud likviidsuskoefitsientide osas prognoosib pank, võttes arvesse likviidsuskattekordaja koostamise praegusel etapil olemasolevat teavet, mis on Euroopa Liidu tasemel endiselt konsultatsioonide faasis (42), et ümberkorraldusperioodil jääb likviidsuskattekordaja kindlasti miinimumnõuetest suuremaks (vt tabel 5).

Tabel 5

Panga likviidsuskoefitsiendid

(%)

Likviidsuskoefitsiendid

2014

Kavandatud

2015

Kavandatud

2016

Kavandatud

2017

Kavandatud

Likviidsuskattekordaja

[75–150]

[75–170]

[75–170]

[75–170]

Määruses nr 575/2013 sisalduv minimaalne likviidsuskattekordaja

60

70

80

Stabiilse netorahastamise kordaja

[70–120]

[70–120]

[70–120]

[70–120]

Allikas: panga ümberkorralduskava

ii)   kasumlikkuse taseme kasv

| (64) | Pank prognoosib, et muutub kasumlikuks uuesti 2014. aastal, prognoositud kasumiks pärast maksustamist [0–750] miljonit eurot, mis jõuab 2017. aastal [250–1 250] miljonini euroni. Oodatav omakapitali tasuvus on 2014. aastal [0,5–10 %] ja 2017. aastal [5–15 %]. See saavutatakse järgmisel viisil. |
| --- | --- |

(64)

Pank prognoosib, et muutub kasumlikuks uuesti 2014. aastal, prognoositud kasumiks pärast maksustamist [0–750] miljonit eurot, mis jõuab 2017. aastal [250–1 250] miljonini euroni. Oodatav omakapitali tasuvus on 2014. aastal [0,5–10 %] ja 2017. aastal [5–15 %]. See saavutatakse järgmisel viisil.

| (65) | Esiteks on ümberkorralduskavas ette nähtud mitmed tegevused netointressimarginaali taastumise hoogustamiseks, välja arvatud abikõlblike kohustuste garantiiskeemi kulud, 1,22 %-lt 2012. aastal [1.5–2.25 %]-ni 2017. aastal. Tegevused sisaldavad kõrgemate intressimääradega uute laenude andmist summas [20–30] miljardit eurot aastatel 2014–2017, olemasolevate laenude hinnastamise (43) edasist parandamist ja hoiusetoodete kulude edasist vähendamist aastaks 2015 (vt tabel 6). Lisaks prognoositakse, et panga madala tootlusega varade (s.t indekseeritud hüpoteegid ja NAMA võlakirjad) suhe kõikidesse varadesse väheneb ümberkorraldusperioodil [20–30 %]-lt 2014. aastal [10–20 %]-ni 2017. aastal NAMA võlakirjade väljaostmise ja selle indekseeritud hüpoteekide portfelli amortiseerimise tulemusena, mille osas uusi laene ei kavandata.

  Tabel 6


  Panga varade ja kohustuste keskmiste tootluste prognoositud areng











  (%) |
| --- | --- |
| Keskmine tootlus | 2013
  Tegelik | 2014
  Kavandatud | 2015
  Kavandatud | 2016
  Kavandatud | 2017
  Kavandatud |
| Keskmine tootlus — Uued laenud | [3–7] | [3–7] | [3–7] | [3–7] | [3–7] |
| Keskmine tootlus — Olemasolevad laenud | [2–5] | [2–5] | [2–5] | [2–5] | [2–5] |
| Keskmine tootlus — Kõik laenud | 2,74 | [2–6] | [2–6] | [2–6] | [2–6] |
| Keskmine tootlus — Hoiused

  (kaasa arvatud arvelduskontod) | – 1,54 | [– 0,5 –2,5] | [– 0,5 –2,5] | [– 0,5 –2,5] | [– 0,5 –2,5] |
| Allikas: panga ümberkorralduskava ja 20. märtsil 2014 täiendavalt esitatud dokument. |

(65)

Esiteks on ümberkorralduskavas ette nähtud mitmed tegevused netointressimarginaali taastumise hoogustamiseks, välja arvatud abikõlblike kohustuste garantiiskeemi kulud, 1,22 %-lt 2012. aastal [1.5–2.25 %]-ni 2017. aastal. Tegevused sisaldavad kõrgemate intressimääradega uute laenude andmist summas [20–30] miljardit eurot aastatel 2014–2017, olemasolevate laenude hinnastamise (43) edasist parandamist ja hoiusetoodete kulude edasist vähendamist aastaks 2015 (vt tabel 6). Lisaks prognoositakse, et panga madala tootlusega varade (s.t indekseeritud hüpoteegid ja NAMA võlakirjad) suhe kõikidesse varadesse väheneb ümberkorraldusperioodil [20–30 %]-lt 2014. aastal [10–20 %]-ni 2017. aastal NAMA võlakirjade väljaostmise ja selle indekseeritud hüpoteekide portfelli amortiseerimise tulemusena, mille osas uusi laene ei kavandata.

Tabel 6

Panga varade ja kohustuste keskmiste tootluste prognoositud areng

(%)

Keskmine tootlus

2013

Tegelik

2014

Kavandatud

2015

Kavandatud

2016

Kavandatud

2017

Kavandatud

Keskmine tootlus — Uued laenud

[3–7]

[3–7]

[3–7]

[3–7]

[3–7]

Keskmine tootlus — Olemasolevad laenud

[2–5]

[2–5]

[2–5]

[2–5]

[2–5]

Keskmine tootlus — Kõik laenud

2,74

[2–6]

[2–6]

[2–6]

[2–6]

Keskmine tootlus — Hoiused

(kaasa arvatud arvelduskontod)

– 1,54

[– 0,5 –2,5]

[– 0,5 –2,5]

[– 0,5 –2,5]

[– 0,5 –2,5]

Allikas: panga ümberkorralduskava ja 20. märtsil 2014 täiendavalt esitatud dokument.

| (66) | Teiseks toob abikõlblike kohustuste garantiiskeemi lõpetamine 28. märtsil 2013 kaasa netointressimarginaali suurenemise pärast abikõlblike kohustuste garantiiskeemi kuulsid, kuna riigile makstavad garantiitasud vähenevad. Need moodustasid 2012. aastal 0,4 miljardit eurot ja nende suuruseks 2017. aastal prognoositakse ainult 8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(66)

Teiseks toob abikõlblike kohustuste garantiiskeemi lõpetamine 28. märtsil 2013 kaasa netointressimarginaali suurenemise pärast abikõlblike kohustuste garantiiskeemi kuulsid, kuna riigile makstavad garantiitasud vähenevad. Need moodustasid 2012. aastal 0,4 miljardit eurot ja nende suuruseks 2017. aastal prognoositakse ainult 8 miljonit eurot.

| (67) | Kolmandaks, pidades silmas jätkusuutliku eraldiste-eelse tegevuskasumi saavutamist, kavandab pank tegevuskulude edasist vähendamist 1,8 miljardilt eurolt 2012. aastal [1,0–1,5] miljardi euroni 2015. aastal ja [1,0–1,5] miljardi euroni 2017. aastal. Kaks keskset algatust, mis seda prognoositud vähendamist toetavad, on pensionilejäämise ja vabatahtliku lahkumise skeem ning 2012. aastal teatavaks tehtud palkade ja hüvitiste läbivaatamine. Selles osas prognoosib pank 2012. aasta tasemega võrreldes töötajate arvu vähendamist 2015. aastaks [20–40] % ja 2017. aastaks [20–40] %, mis viib töötajate koguarvu vähenemiseni [2 000-lt 5 000-le]. |
| --- | --- |

(67)

Kolmandaks, pidades silmas jätkusuutliku eraldiste-eelse tegevuskasumi saavutamist, kavandab pank tegevuskulude edasist vähendamist 1,8 miljardilt eurolt 2012. aastal [1,0–1,5] miljardi euroni 2015. aastal ja [1,0–1,5] miljardi euroni 2017. aastal. Kaks keskset algatust, mis seda prognoositud vähendamist toetavad, on pensionilejäämise ja vabatahtliku lahkumise skeem ning 2012. aastal teatavaks tehtud palkade ja hüvitiste läbivaatamine. Selles osas prognoosib pank 2012. aasta tasemega võrreldes töötajate arvu vähendamist 2015. aastaks [20–40] % ja 2017. aastaks [20–40] %, mis viib töötajate koguarvu vähenemiseni [2 000-lt 5 000-le].

| (68) | Lõpuks kavandab pank seoses tegevuskasumiga pärast eraldisi ja enne erandlikke elemente järsult vähendada laenude väärtuse langusega seotud kulusid, 2,5 miljardilt eurolt 2012. aastal [0–0,5] miljardi euroni 2014. aastal ja [0–0,5] miljardi euroni 2017. aastal, kuna kava eeldab Iirimaa majanduse taastumist. AIB ootab, et kõnealune taastumine toob kaasa uute laenuvõlgade tekke aeglustumise. Eraldiste kavas on samuti ette nähtud tõhusamad krediidijuhtimistegevused, mida kajastab Financial Solution Group'i loomine ning hüpoteeklaenuvõlgade lahendamise strateegia (44) kasutuselevõtt. Nimetatud tegevuste eesmärk on suurendada panga tõhusust laenude sissenõudmisel ja restruktureerimisel, kasvatades seega tagasimakstavate laenude arvu. |
| --- | --- |

(68)

Lõpuks kavandab pank seoses tegevuskasumiga pärast eraldisi ja enne erandlikke elemente järsult vähendada laenude väärtuse langusega seotud kulusid, 2,5 miljardilt eurolt 2012. aastal [0–0,5] miljardi euroni 2014. aastal ja [0–0,5] miljardi euroni 2017. aastal, kuna kava eeldab Iirimaa majanduse taastumist. AIB ootab, et kõnealune taastumine toob kaasa uute laenuvõlgade tekke aeglustumise. Eraldiste kavas on samuti ette nähtud tõhusamad krediidijuhtimistegevused, mida kajastab Financial Solution Group'i loomine ning hüpoteeklaenuvõlgade lahendamise strateegia (44) kasutuselevõtt. Nimetatud tegevuste eesmärk on suurendada panga tõhusust laenude sissenõudmisel ja restruktureerimisel, kasvatades seega tagasimakstavate laenude arvu.

iii)   Tugeva kapitalipuhvri säilitamine

| (69) | Pangal on kavas säilitada ümberkorraldusperioodil jaotamata kasumi suurendamise ja riskiga kaalutud varade vähendamise kaudu tugev kapitalipuhver. Pank kavatseb suurendada kasumit, mille kavatseb jätta põhjendustes 65–68 kirjeldatud tegevuste kaudu täies ulatuses jaotamata. Aastatel 2013–2016 prognoositakse riskiga kaalutud varade vähenemist ligikaudu [5–10]miljardi euro võrra, mis tuleneb peamiselt laenumahu jätkuvast kahanemisest (kaasa arvatud mahakandmised, restruktureeritud halvad laenud ja laenude amortiseerimine), edasilükkunud tulumaksu vara (45) uuest käsitlusest ja panga kavast rakendada (a) EBSi laenudele sisereitingute meetodit ja (b) AIB laenudele ajakohastatud sisereitingute mudeleid. |
| --- | --- |

(69)

Pangal on kavas säilitada ümberkorraldusperioodil jaotamata kasumi suurendamise ja riskiga kaalutud varade vähendamise kaudu tugev kapitalipuhver. Pank kavatseb suurendada kasumit, mille kavatseb jätta põhjendustes 65–68 kirjeldatud tegevuste kaudu täies ulatuses jaotamata. Aastatel 2013–2016 prognoositakse riskiga kaalutud varade vähenemist ligikaudu [5–10]miljardi euro võrra, mis tuleneb peamiselt laenumahu jätkuvast kahanemisest (kaasa arvatud mahakandmised, restruktureeritud halvad laenud ja laenude amortiseerimine), edasilükkunud tulumaksu vara (45) uuest käsitlusest ja panga kavast rakendada (a) EBSi laenudele sisereitingute meetodit ja (b) AIB laenudele ajakohastatud sisereitingute mudeleid.

| (70) | Lisaks on Iirimaa ametiasutused esitanud teabe, et Iirimaa keskpank vähendab minimaalset regulatiivset kapitalinõuet (46) lähiajal 10,5 %-lt [...] %-ni, mille mõjul suureneb panga kapitalipuhver 2014. aastal [0–5] miljardi euro võrra, kõik muud asjad jäävad samaks. 10,5 % suurune eesmärk, mille Iirimaa keskpank püstitas 2010. aasta novembris usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise raames, ei ole seetõttu enam asjakohane. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks on Iirimaa ametiasutused esitanud teabe, et Iirimaa keskpank vähendab minimaalset regulatiivset kapitalinõuet (46) lähiajal 10,5 %-lt [...] %-ni, mille mõjul suureneb panga kapitalipuhver 2014. aastal [0–5] miljardi euro võrra, kõik muud asjad jäävad samaks. 10,5 % suurune eesmärk, mille Iirimaa keskpank püstitas 2010. aasta novembris usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise raames, ei ole seetõttu enam asjakohane.

| (71) | Arvestades minimaalseks regulatiivseks kapitalinõudeks kogu perioodi jooksul 8 % esimese taseme põhiomavahenditest, on panga prognoositav kapitalipuhver 2014. aastal [0–5] miljardit eurot ja 2017. aastal ligikaudu [5–10] miljardit eurot. 5,5 % suuruse kapitalikünnise puhul (47) oleks kapitalipuhver 2014. aastal [5–10] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(71)

Arvestades minimaalseks regulatiivseks kapitalinõudeks kogu perioodi jooksul 8 % esimese taseme põhiomavahenditest, on panga prognoositav kapitalipuhver 2014. aastal [0–5] miljardit eurot ja 2017. aastal ligikaudu [5–10] miljardit eurot. 5,5 % suuruse kapitalikünnise puhul (47) oleks kapitalipuhver 2014. aastal [5–10] miljardit eurot.

| (72) | Lisaks on pangal omakapitaliks konverteeritavaid võlakirju (edaspidi „CoCo-võlakirjad”) (48) summas 1,6 miljardit eurot, mida oleks vajaduse korral võimalik muuta lihtaktsiateks. CoCo-võlakirju arvesse võttes oleks kapitalipuhver 2014. aastal 8 % suuruse minimaalse regulatiivse kapitalinõude puhul [5–10] miljardit eurot ning 5,5 % suuruse kapitalikünnise puhul [5–10] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks on pangal omakapitaliks konverteeritavaid võlakirju (edaspidi „CoCo-võlakirjad”) (48) summas 1,6 miljardit eurot, mida oleks vajaduse korral võimalik muuta lihtaktsiateks. CoCo-võlakirju arvesse võttes oleks kapitalipuhver 2014. aastal 8 % suuruse minimaalse regulatiivse kapitalinõude puhul [5–10] miljardit eurot ning 5,5 % suuruse kapitalikünnise puhul [5–10] miljardit eurot.

| (73) | Põhjendustes 71 ja 72 esimese taseme põhiomavahendite kohta toodud näitajad sisaldavad asjakohast edasilükkunud tulumaksu vara järk-järgulist vähendamist (49). Panga tunnustatud edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb kasutamata maksukahjumitest, moodustab 2013. aasta 31. detsembri seisuga 3,9 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(73)

Põhjendustes 71 ja 72 esimese taseme põhiomavahendite kohta toodud näitajad sisaldavad asjakohast edasilükkunud tulumaksu vara järk-järgulist vähendamist (49). Panga tunnustatud edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb kasutamata maksukahjumitest, moodustab 2013. aasta 31. detsembri seisuga 3,9 miljardit eurot.

2.6.2.   Alternatiivne põhistsenaarium

| (74) | 11. veebruaril 2014 esitas pank komisjonile alternatiivse põhistsenaariumi (edaspidi „alternatiivne põhistsenaarium”), mis põhines põhistsenaariumiga võrreldes ettevaatlikumatel eeldustel. Ettevaatlikumad eeldused puudutasid riskiga kaalutud varade arengut, bilansi hindamise tulemusi (50), uute antavate laenude mahtu, erinevaid rahastamisallikaid, vahendite suuremat maksumust ja kõrgemaid eraldiste kulusid, nagu näidatud tabelis 7. Alternatiivset põhistsenaariumi toetavad makromajanduslikud eeldused on samad mis põhjendustes 55 ja 56 kirjeldatud põhistsenaariumi toetavad eeldused.

  Tabel 7


  Alternatiivne põhistsenaarium: eelduste peamised muutused põhistsenaariumiga võrreldes







  Muutuja | Alternatiivne põhistsenaarium (muutus võrreldes põhistsenaariumiga) |
| --- | --- | --- |
| Riskiga kaalutud varad | Sisaldab bilansi hindamise tulemusi ja jätab mõistlikkusest tulenevatel põhjustel kõrvale mõju, mida avaldab nii uute kui ka ajakohastatud sisereitingute mudelite kavandatud kasutuselevõtt, mille peab veel heaks kiitma Iirimaa keskpank (51). Kõnealuse kahe muudatuse tulemusena on riskiga kaalutud varad suurenenud aastate 2014, 2015, 2016 ja 2017 põhistsenaariumiga võrreldes vastavalt [3–8] miljardi euro, [3–8] miljardi euro, [3–8] miljardi euro ja [3–8] miljardi euro võrra. |
| Laenude väärtuse languse eraldised | Sisaldab täies ulatuses bilansi hindamise tulemusi. Bilansi hindamise tulemusena tehti kindlaks täiendava 1,1 miljardi euro suuruse eraldise vajadus, millest põhistsenaariumis kajastus ainult [...] miljardit eurot. See tähendab, et 2013. aastal on eraldised alternatiivse põhistsenaariumi alusel [...] miljardit eurot suuremad kui põhistsenaariumi alusel ja kajastavad lineaarsemat vähenemist kriisieelse taseme suunas. See tõi põhistsenaariumiga võrreldes kaasa täiendava eraldiste kulu summas [500–1 000] miljonit eurot 2014. aastal, [500–1 000] miljonit eurot 2015. aastal, [0–500] miljonit eurot 2016. aastal ja [0–500] miljonit eurot 2017. aastal. |
| Uued laenud | Võtab arvesse, et kommerts-, korporatiiv- ja VKEde portfellile antavad uued laenud piirduvad igal prognoositaval aastal prognoositava SKP kasvuga. See tähendab, et kumuleeritud uute laenude maht on ümberkorraldusperioodil [2–4] miljardit eurot väiksem kui põhistsenaariumis. (Uusi laene puudutavad eeldused mõjutavad riskiga kaalutud varasid aastatel 2014, 2015, 2016 ja 2017 vastavalt [0–3] miljardi euro, [0–3] miljardi euro, [0–3] miljardi euro ja [0–3] miljardi euro võrra. |
| Erinevad rahastamisallikad | Sisaldab põhistsenaariumiga võrreldes 2016. aastani suuremat pikaajalise rahastamise osakaalu (2 % kuni 3 %). |
| Vahendite kulud | Arvestab, et tähtajaliste jaehoiuste, VKEde ja ettevõtete hoiusekulude areng järgib põhistsenaariumiga võrreldes täpsemalt prognoositud EKP baasintressimäära. |
| Allikas: panga ümberkorralduskava ja 11. veebruaril ja 27. märtsil 2014 täiendavalt esitatud dokument |

(74)

11. veebruaril 2014 esitas pank komisjonile alternatiivse põhistsenaariumi (edaspidi „alternatiivne põhistsenaarium”), mis põhines põhistsenaariumiga võrreldes ettevaatlikumatel eeldustel. Ettevaatlikumad eeldused puudutasid riskiga kaalutud varade arengut, bilansi hindamise tulemusi (50), uute antavate laenude mahtu, erinevaid rahastamisallikaid, vahendite suuremat maksumust ja kõrgemaid eraldiste kulusid, nagu näidatud tabelis 7. Alternatiivset põhistsenaariumi toetavad makromajanduslikud eeldused on samad mis põhjendustes 55 ja 56 kirjeldatud põhistsenaariumi toetavad eeldused.

Tabel 7

Alternatiivne põhistsenaarium: eelduste peamised muutused põhistsenaariumiga võrreldes

Muutuja

Alternatiivne põhistsenaarium (muutus võrreldes põhistsenaariumiga)

Riskiga kaalutud varad

Sisaldab bilansi hindamise tulemusi ja jätab mõistlikkusest tulenevatel põhjustel kõrvale mõju, mida avaldab nii uute kui ka ajakohastatud sisereitingute mudelite kavandatud kasutuselevõtt, mille peab veel heaks kiitma Iirimaa keskpank (51). Kõnealuse kahe muudatuse tulemusena on riskiga kaalutud varad suurenenud aastate 2014, 2015, 2016 ja 2017 põhistsenaariumiga võrreldes vastavalt [3–8] miljardi euro, [3–8] miljardi euro, [3–8] miljardi euro ja [3–8] miljardi euro võrra.

Laenude väärtuse languse eraldised

Sisaldab täies ulatuses bilansi hindamise tulemusi. Bilansi hindamise tulemusena tehti kindlaks täiendava 1,1 miljardi euro suuruse eraldise vajadus, millest põhistsenaariumis kajastus ainult [...] miljardit eurot. See tähendab, et 2013. aastal on eraldised alternatiivse põhistsenaariumi alusel [...] miljardit eurot suuremad kui põhistsenaariumi alusel ja kajastavad lineaarsemat vähenemist kriisieelse taseme suunas. See tõi põhistsenaariumiga võrreldes kaasa täiendava eraldiste kulu summas [500–1 000] miljonit eurot 2014. aastal, [500–1 000] miljonit eurot 2015. aastal, [0–500] miljonit eurot 2016. aastal ja [0–500] miljonit eurot 2017. aastal.

Uued laenud

Võtab arvesse, et kommerts-, korporatiiv- ja VKEde portfellile antavad uued laenud piirduvad igal prognoositaval aastal prognoositava SKP kasvuga. See tähendab, et kumuleeritud uute laenude maht on ümberkorraldusperioodil [2–4] miljardit eurot väiksem kui põhistsenaariumis. (Uusi laene puudutavad eeldused mõjutavad riskiga kaalutud varasid aastatel 2014, 2015, 2016 ja 2017 vastavalt [0–3] miljardi euro, [0–3] miljardi euro, [0–3] miljardi euro ja [0–3] miljardi euro võrra.

Erinevad rahastamisallikad

Sisaldab põhistsenaariumiga võrreldes 2016. aastani suuremat pikaajalise rahastamise osakaalu (2 % kuni 3 %).

Vahendite kulud

Arvestab, et tähtajaliste jaehoiuste, VKEde ja ettevõtete hoiusekulude areng järgib põhistsenaariumiga võrreldes täpsemalt prognoositud EKP baasintressimäära.

Allikas: panga ümberkorralduskava ja 11. veebruaril ja 27. märtsil 2014 täiendavalt esitatud dokument

| (75) | Ettevaatlikumate eelduste kohaselt ei taastu panga kasumlikkus enne 2016. aastat, kui prognoositud kasum pärast makse on [0–750] miljonit eurot, mis jõuab 2017. aastaks [250–1 250] miljoni euroni. Oodatav omakapitali tasuvus on 2016. aastal [0,5–10 %] ja 2017. aastal [5–15 %]. |
| --- | --- |

(75)

Ettevaatlikumate eelduste kohaselt ei taastu panga kasumlikkus enne 2016. aastat, kui prognoositud kasum pärast makse on [0–750] miljonit eurot, mis jõuab 2017. aastaks [250–1 250] miljoni euroni. Oodatav omakapitali tasuvus on 2016. aastal [0,5–10 %] ja 2017. aastal [5–15 %].

| (76) | Panga prognoositud kapitalipuhver on 2014. aastal ligikaudu [2–6] miljardit eurot ja 2017. aastal [2–6] miljardit eurot, kui arvestada minimaalseks regulatiivseks kapitalinõudeks 8 %. CoCo-võlakirju arvesse võttes oleks kapitalipuhver 2014. aastal 8 % suuruse kapitalinõude puhul [3–8] miljardit eurot (ning 5,5 % suuruse kapitalikünnise puhul [3–8] miljardit eurot).

  Tabel 8.


  Panga finantsprognoosid alternatiivse põhistsenaariumi alusel










  Peamised finantsnäitajad | 2014
  Kavandatud | 2015
  Kavandatud | 2016
  Kavandatud | 2017
  Kavandatud |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapital ja riskiga kaalutud vara |
| — | Esimese taseme omavahendite suhtarv või esimese taseme põhiomavahendite suhtarv (%) |

(76)

Panga prognoositud kapitalipuhver on 2014. aastal ligikaudu [2–6] miljardit eurot ja 2017. aastal [2–6] miljardit eurot, kui arvestada minimaalseks regulatiivseks kapitalinõudeks 8 %. CoCo-võlakirju arvesse võttes oleks kapitalipuhver 2014. aastal 8 % suuruse kapitalinõude puhul [3–8] miljardit eurot (ning 5,5 % suuruse kapitalikünnise puhul [3–8] miljardit eurot).

Tabel 8.

Panga finantsprognoosid alternatiivse põhistsenaariumi alusel

Peamised finantsnäitajad

2014

Kavandatud

2015

Kavandatud

2016

Kavandatud

2017

Kavandatud

—   Kapital ja riskiga kaalutud vara

—

Esimese taseme omavahendite suhtarv või esimese taseme põhiomavahendite suhtarv (%)

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

[10–20 %]

| — | Kapitalipuhver (miljonites eurodes) vs. esimese taseme omavahendite suhtarv/esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 8 % |
| --- | --- |

—

Kapitalipuhver (miljonites eurodes) vs. esimese taseme omavahendite suhtarv/esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 8 %

[2 000 — 6 000]

[2 000 — 6 000]

[2 000 — 6 000]

[2 000 — 6 000]

| — | Kapitalipuhver (miljonites eurodes) vs. esimese taseme omavahendite suhtarv/esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 8 %, kaasa arvatud CoCo-võlakirjade ümberkujundamine |
| --- | --- |

—

Kapitalipuhver (miljonites eurodes) vs. esimese taseme omavahendite suhtarv/esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 8 %, kaasa arvatud CoCo-võlakirjade ümberkujundamine

[3 000 — 8 000]

[3 000 — 8 000]

[3 000 — 8 000]

[3 000 — 8 000]

| — | Riskiga kaalutud varad (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Riskiga kaalutud varad (miljonites eurodes)

[55 000 — 65 000]

[55 000 — 65 000]

[55 000 — 65 000]

[50 000 — 60 000]

—   Kasumlikkus

| — | Netointressimarginaal — v.a abikõlblike kohustuste garantiiskeemi kulud (%) |
| --- | --- |

—

Netointressimarginaal — v.a abikõlblike kohustuste garantiiskeemi kulud (%)

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

[1,5–2,25 %]

| — | Kulude ja tulude suhtarv |
| --- | --- |

—

Kulude ja tulude suhtarv

[60–70 %]

[60–70 %]

[50–60 %]

[45–55 %]

| — | Kasum pärast makse (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Kasum pärast makse (miljonites eurodes)

[EUR-ve 0–750]

[EUR-ve 0–750]

[0–750]

[250–1 250]

| — | Omakapitali tasuvus |
| --- | --- |

—

Omakapitali tasuvus

[Ei ole põhjendatud]

[Ei ole põhjendatud]

[0,5–10 %]

[5–15 %]

—   Rahastamine

| — | Laenude ja hoiuste suhtarv |
| --- | --- |

—

Laenude ja hoiuste suhtarv

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

[95–120 %]

—   Muud

| — | Brutolaenud ja ettemaksed klientidele (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Brutolaenud ja ettemaksed klientidele (miljonites eurodes)

[70 000 — 80 000]

[65 000 — 75 000]

[65 000 — 75 000]

[65 000 — 75 000]

| — | Vara kokku (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

—

Vara kokku (miljonites eurodes)

[100 000 — 150 000]

[100 000 — 150 000]

[100 000 — 150 000]

[100 000 — 150 000]

Allikas: panga ümberkorralduskava ja 11. veebruaril ja 27. märtsil 2014 täiendavalt esitatud dokument

2.6.3.   Negatiivne stsenaarium

| (77) | Panga esitatud negatiivses stsenaariumis on Iirimaa SKP oodatav kasv 2014. aastal 1 %, 2015. aastal 1,5 %, 2016. aastal 2,2 % ja 2017. aastal 2,2 %. Tööhõive kasv on peatunud aastani 2015, kui selle oodatav kasv 0,5 %, 2016. aastal 1 % ja 2017. aastal 1 %. Kinnisvarahindade suurenemist prognoositakse 2014. aastal 1,2 % ja 2015. aastal 1,7 %, 2016. aastal 1,9 % ja 2017. aastal 1,9 %. Ühendkuningriigi SKP kasvuks prognoositakse 2014. aastal 0,8 %, 2015. aastal 1 %, 2016. aastal 1,5 % ja 2017. aastal 1,5 %. |
| --- | --- |

(77)

Panga esitatud negatiivses stsenaariumis on Iirimaa SKP oodatav kasv 2014. aastal 1 %, 2015. aastal 1,5 %, 2016. aastal 2,2 % ja 2017. aastal 2,2 %. Tööhõive kasv on peatunud aastani 2015, kui selle oodatav kasv 0,5 %, 2016. aastal 1 % ja 2017. aastal 1 %. Kinnisvarahindade suurenemist prognoositakse 2014. aastal 1,2 % ja 2015. aastal 1,7 %, 2016. aastal 1,9 % ja 2017. aastal 1,9 %. Ühendkuningriigi SKP kasvuks prognoositakse 2014. aastal 0,8 %, 2015. aastal 1 %, 2016. aastal 1,5 % ja 2017. aastal 1,5 %.

| (78) | Negatiivne stsenaarium põhineb nii põhistsenaariumi kui ka alternatiivse põhistsenaariumiga võrreldes rangematel makromajanduslikel eeldustel. Alternatiivne põhistsenaarium viib negatiivse stsenaariumiga võrreldes väiksema kasumlikkuse ja väiksema kapitalipuhvrini, kuna panga finantsprognooside aluseks olevad eeldused on alternatiivse põhistsenaariumi puhul negatiivsest stsenaariumist rangemad. |
| --- | --- |

(78)

Negatiivne stsenaarium põhineb nii põhistsenaariumi kui ka alternatiivse põhistsenaariumiga võrreldes rangematel makromajanduslikel eeldustel. Alternatiivne põhistsenaarium viib negatiivse stsenaariumiga võrreldes väiksema kasumlikkuse ja väiksema kapitalipuhvrini, kuna panga finantsprognooside aluseks olevad eeldused on alternatiivse põhistsenaariumi puhul negatiivsest stsenaariumist rangemad.

| (79) | Negatiivses stsenaariumis prognoositakse panga tegevustulu suurenemist [1–3] miljardilt eurolt 2014. aastal [1–3] miljardi euroni 2017. aastal. Prognoositav tegevustulu enne eraldisi suureneb [0–1] miljardilt eurolt 2014. aastal [0,75–1,75] miljardi euroni 2017. aastal. Negatiivses stsenaariumis taastub panga kasumlikkus oodatavalt aastatel [2014–2016] ning kasum enne makse on siis [0–750] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(79)

Negatiivses stsenaariumis prognoositakse panga tegevustulu suurenemist [1–3] miljardilt eurolt 2014. aastal [1–3] miljardi euroni 2017. aastal. Prognoositav tegevustulu enne eraldisi suureneb [0–1] miljardilt eurolt 2014. aastal [0,75–1,75] miljardi euroni 2017. aastal. Negatiivses stsenaariumis taastub panga kasumlikkus oodatavalt aastatel [2014–2016] ning kasum enne makse on siis [0–750] miljonit eurot.

| (80) | Kulude ja tulude suhtarv väheneb prognoosi kohaselt [60–70] %-lt 2014. aastal [45–55] %-ni 2017. aastal. |
| --- | --- |

(80)

Kulude ja tulude suhtarv väheneb prognoosi kohaselt [60–70] %-lt 2014. aastal [45–55] %-ni 2017. aastal.

| (81) | Negatiivses stsenaariumis prognoositakse panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarvudeks 2014. aastal [10–20] %, 2015. aastal [10–20] %, 2016. aastal [10–20] % ja 2017. aastal [10–20] %. See tähendaks kapitalipuhvrit, mille suurus on 2014. aastal [3–8] miljardit eurot, 2015. aastal [3–8] miljardit eurot, 2016. aastal [3–8] miljardit eurot ja 2017. aastal [3–8] miljardit eurot, arvestades minimaalse regulatiivse kapitalinõude suuruseks 8 %. |
| --- | --- |

(81)

Negatiivses stsenaariumis prognoositakse panga esimese taseme põhiomavahendite suhtarvudeks 2014. aastal [10–20] %, 2015. aastal [10–20] %, 2016. aastal [10–20] % ja 2017. aastal [10–20] %. See tähendaks kapitalipuhvrit, mille suurus on 2014. aastal [3–8] miljardit eurot, 2015. aastal [3–8] miljardit eurot, 2016. aastal [3–8] miljardit eurot ja 2017. aastal [3–8] miljardit eurot, arvestades minimaalse regulatiivse kapitalinõude suuruseks 8 %.

2.7.   TAGASIMAKSEGRAAFIK

| (82) | Enne ümberkorraldusperioodi lõppu hakkab pank riigiabi dividendide maksmise kaudu või muul teel tagasi maksma, tingimusel, et tema kapital ületab vähemalt 1–4 % võrra Iirimaa keskpanga poolt 31. detsembril 2016 sätestatud esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu regulatiivset miinimumi (täielikult rakendatud Basel III alusel). Tagasimakstud summa on võrdne esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu regulatiivset miinimumi ületava ülejäägiga, pluss 1–4 %. |
| --- | --- |

(82)

Enne ümberkorraldusperioodi lõppu hakkab pank riigiabi dividendide maksmise kaudu või muul teel tagasi maksma, tingimusel, et tema kapital ületab vähemalt 1–4 % võrra Iirimaa keskpanga poolt 31. detsembril 2016 sätestatud esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu regulatiivset miinimumi (täielikult rakendatud Basel III alusel). Tagasimakstud summa on võrdne esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu regulatiivset miinimumi ületava ülejäägiga, pluss 1–4 %.

| (83) | Tagasimakse hõlbustamiseks ei astu pank samme, mis viiksid kapitali väljavooluni enne [...], välja arvatud juhul kui [...]. |
| --- | --- |

(83)

Tagasimakse hõlbustamiseks ei astu pank samme, mis viiksid kapitali väljavooluni enne [...], välja arvatud juhul kui [...].

| (84) | Pank säilitab võimalused konverteerida NPRFC eelisaktsiad nimiväärtuses osaliselt või täielikult kuni 13. maini 2014 ja pärast seda 125 %-ga märkimishinnast enne väljumissündmust või osana väljumissündmusest (või osalisest väljumisest), mis tekib riigi jaoks erasektorit kaasates. |
| --- | --- |

(84)

Pank säilitab võimalused konverteerida NPRFC eelisaktsiad nimiväärtuses osaliselt või täielikult kuni 13. maini 2014 ja pärast seda 125 %-ga märkimishinnast enne väljumissündmust või osana väljumissündmusest (või osalisest väljumisest), mis tekib riigi jaoks erasektorit kaasates.

| (85) | Põhimõtteliselt on pangal võimalik võõrandada riigi CoCo-võlakirjad igal ajal. Iirimaa on siiski võtnud kohustuse, et pank ei osta CoCo-võlakirju tagasi enne, kui on avaldatud EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „EBA”) teostatud varade kvaliteedi läbivaatamise/stressitesti (52) tulemused ja saadud järelevalveasutuse luba. |
| --- | --- |

(85)

Põhimõtteliselt on pangal võimalik võõrandada riigi CoCo-võlakirjad igal ajal. Iirimaa on siiski võtnud kohustuse, et pank ei osta CoCo-võlakirju tagasi enne, kui on avaldatud EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „EBA”) teostatud varade kvaliteedi läbivaatamise/stressitesti (52) tulemused ja saadud järelevalveasutuse luba.

2.8.   IIRIMAA VÕETUD KOHUSTUSED

| (86) | Iirimaa ametiasutused on kehtestanud mitmeid kohustusi, mida pank ümberkorraldusperioodi jooksul järgib. Kohustused on seotud järgnevaga:






  — | hüpoteekide ja VKEde laenuportfellide ümberkorraldamine






  — | kvantitatiivsete ümberkorralduseesmärkide täitmine ümberkorraldamise/jätkusuutlike lahenduste esitamise eesmärgil; |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Iirimaa ametiasutused on kehtestanud mitmeid kohustusi, mida pank ümberkorraldusperioodi jooksul järgib. Kohustused on seotud järgnevaga:

—

hüpoteekide ja VKEde laenuportfellide ümberkorraldamine

—

kvantitatiivsete ümberkorralduseesmärkide täitmine ümberkorraldamise/jätkusuutlike lahenduste esitamise eesmärgil;

| — | optimaalne ümberkorraldamise võimalus põhineb nüüdispuhasväärtuse maksimumini viimisel; |
| --- | --- |

—

optimaalne ümberkorraldamise võimalus põhineb nüüdispuhasväärtuse maksimumini viimisel;

| — | uute laenude andmine [...] on piiratud [...] [...] ja [...]. Uued laenud võivad ületada piirmäärasid, tingimusel, et brutolaenude lõppsaldo kokku ei ületa [...] [...] lõpus ja [...] [...] lõpus. |
| --- | --- |

—

uute laenude andmine [...] on piiratud [...] [...] ja [...]. Uued laenud võivad ületada piirmäärasid, tingimusel, et brutolaenude lõppsaldo kokku ei ületa [...] [...] lõpus ja [...] [...] lõpus.

| — | riigiabi tagasimaksmine (dividendide kaudu, kui panga omavahendite suhtarv ületab 2016. aastal minimaalse regulatiivse kapitalinõude, pluss 1–4 %), |
| --- | --- |

—

riigiabi tagasimaksmine (dividendide kaudu, kui panga omavahendite suhtarv ületab 2016. aastal minimaalse regulatiivse kapitalinõude, pluss 1–4 %),

| — | omakapitaliks konverteeritavaid võlakirju (CoCo-võlakirjad, 1,6 miljardit eurot) ei osteta tagasi enne, kui varade kvaliteedi läbivaatamise/stressitesti tulemused on teada, |
| --- | --- |

—

omakapitaliks konverteeritavaid võlakirju (CoCo-võlakirjad, 1,6 miljardit eurot) ei osteta tagasi enne, kui varade kvaliteedi läbivaatamise/stressitesti tulemused on teada,

| — | kulude vähenemine [200–600] miljonit eurot 2015. aastaks võrreldes 2012. aastaga ja kulude ja tulude suhtarv [45–65] % või [50–70] %, kui SKP kasv on alla 2 %, |
| --- | --- |

—

kulude vähenemine [200–600] miljonit eurot 2015. aastaks võrreldes 2012. aastaga ja kulude ja tulude suhtarv [45–65] % või [50–70] %, kui SKP kasv on alla 2 %,

| — | Iirimaa riigivõlakirjadega seotud riskipositsioonide piiramine [10–20] miljardi euroni, |
| --- | --- |

—

Iirimaa riigivõlakirjadega seotud riskipositsioonide piiramine [10–20] miljardi euroni,

| — | tegevust reguleerivad kohustused seoses ostude, turunduse ja reklaami ja sponsorluse piiramisega Iirimaal, dividendikeeld, olemasolevate vahendite kupongimaksete keeld; |
| --- | --- |

—

tegevust reguleerivad kohustused seoses ostude, turunduse ja reklaami ja sponsorluse piiramisega Iirimaal, dividendikeeld, olemasolevate vahendite kupongimaksete keeld;

| — | meetmed konkurentsi suurendamiseks Iiri pangandusturul („turu avamise meetmed”, mis sisaldavad teenuste paketti ja tarbijate liikuvuse paketti), |
| --- | --- |

—

meetmed konkurentsi suurendamiseks Iiri pangandusturul („turu avamise meetmed”, mis sisaldavad teenuste paketti ja tarbijate liikuvuse paketti),

| — | järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamine, kes jälgib kõnealuste kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

—

järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamine, kes jälgib kõnealuste kohustuste täitmist.

| (87) | Iirimaa on kohustunud tagama, et 28. septembril 2012 esitatud ümberkorralduskava rakendatakse täiendatud kujul täies ulatuses, kaasa arvatud lisas üksikasjalikult sätestatud kohustused. |
| --- | --- |

(87)

Iirimaa on kohustunud tagama, et 28. septembril 2012 esitatud ümberkorralduskava rakendatakse täiendatud kujul täies ulatuses, kaasa arvatud lisas üksikasjalikult sätestatud kohustused.

3.   EBS-IGA SEOTUD ALGATAMISOTSUS

| (88) | 31. mail 2010 esitasid Iirimaa ametiasutused EBSi ümberkorralduskava. Komisjon algatas põhjaliku uurimise, kuna tal oli kahtlusi ümberkorralduskava kokkusobivuse osas siseturuga. Komisjon väljendas kahtlusi eelkõige seoses sellega, kas:






  i) | ümberkorralduskava sobib EBSi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks; |
| --- | --- | --- |

(88)

31. mail 2010 esitasid Iirimaa ametiasutused EBSi ümberkorralduskava. Komisjon algatas põhjaliku uurimise, kuna tal oli kahtlusi ümberkorralduskava kokkusobivuse osas siseturuga. Komisjon väljendas kahtlusi eelkõige seoses sellega, kas:

i)

ümberkorralduskava sobib EBSi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks;

| ii) | abi oli piiratud vajaliku miinimumiga; |
| --- | --- |

ii)

abi oli piiratud vajaliku miinimumiga;

| iii) | olid olemas piisavad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed. |
| --- | --- |

iii)

olid olemas piisavad konkurentsimoonutusi piiravad meetmed.

| (89) | Komisjon märkis, et ümberkorralduskavas sisalduv finantsprognoos oli ebajärjekindel ja puudus piisav teave makromajanduslike eelduste kohta negatiivse põhistsenaariumi raames. Lisaks kahtles komisjon eeldustes, mis olid EBSi arvutuste aluseks seoses hüpoteeklaenude arenguga Iirimaal keskpika aja jooksul. Komisjon küsis ka täiendavaid selgitusi EBSi eelduste kohta seoses ettevõtete hoiuste turuga. Komisjon asus seisukohale, et EBSi ümberkorralduskava alahindas hüpoteeklaenude väärtuse vähenemise taset konkreetsel perioodil ja puudus põhjalik analüüs lõppevate kommertslaenude väärtuse vähenemise kohta. Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi seoses EBSi arvutusega kulude ja tulude suhtarvu ning hulgirahastamise kulude kohta keskpika aja jooksul. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon märkis, et ümberkorralduskavas sisalduv finantsprognoos oli ebajärjekindel ja puudus piisav teave makromajanduslike eelduste kohta negatiivse põhistsenaariumi raames. Lisaks kahtles komisjon eeldustes, mis olid EBSi arvutuste aluseks seoses hüpoteeklaenude arenguga Iirimaal keskpika aja jooksul. Komisjon küsis ka täiendavaid selgitusi EBSi eelduste kohta seoses ettevõtete hoiuste turuga. Komisjon asus seisukohale, et EBSi ümberkorralduskava alahindas hüpoteeklaenude väärtuse vähenemise taset konkreetsel perioodil ja puudus põhjalik analüüs lõppevate kommertslaenude väärtuse vähenemise kohta. Lõpuks väljendas komisjon kahtlusi seoses EBSi arvutusega kulude ja tulude suhtarvu ning hulgirahastamise kulude kohta keskpika aja jooksul.

| (90) | Seoses abi piiramisega minimaalselt vajalikuga jõudis komisjon arvamusele, et tal on ebapiisavalt teavet järelduse tegemiseks selle kohta, kas see nõue täidetakse, võttes arvesse erinevust rekapitaliseerimise eesmärgi ja ümberkorralduskava prognooside vahel, mis näevad ette, et EBS ületab minimaalse regulatiivse kapitalinõude suures ulatuses. |
| --- | --- |

(90)

Seoses abi piiramisega minimaalselt vajalikuga jõudis komisjon arvamusele, et tal on ebapiisavalt teavet järelduse tegemiseks selle kohta, kas see nõue täidetakse, võttes arvesse erinevust rekapitaliseerimise eesmärgi ja ümberkorralduskava prognooside vahel, mis näevad ette, et EBS ületab minimaalse regulatiivse kapitalinõude suures ulatuses.

| (91) | Lõpuks väljendas komisjon kahtlust, kas kavas sätestatud konkurentsimoonutuste vähendamise meetmed olid piisavad. Komisjon kritiseeris konkreetselt seda, et esitatud bilansimahu vähendamine oli kaugelt väiksema ulatusega kui komisjon oleks tavapäraselt oodanud pangalt, mis oli nii absoluutses tähenduses kui ka riskiga kaalutud varade tähenduses saanud abi niivõrd suures summas. |
| --- | --- |

(91)

Lõpuks väljendas komisjon kahtlust, kas kavas sätestatud konkurentsimoonutuste vähendamise meetmed olid piisavad. Komisjon kritiseeris konkreetselt seda, et esitatud bilansimahu vähendamine oli kaugelt väiksema ulatusega kui komisjon oleks tavapäraselt oodanud pangalt, mis oli nii absoluutses tähenduses kui ka riskiga kaalutud varade tähenduses saanud abi niivõrd suures summas.

| (92) | Komisjonile laekusid märkused EBSilt, kes esitas ümberkorralduskava toetuseks täiendavaid andmeid. Lisaks esitasid märkusi kaks huvitatud isikut, kes suures osas kinnitasid komisjoni kahtlusi seoses esitatud meetmete piisavusega konkurentsimoonutuste vähendamisel ja koormuse jagamisel. Iirimaa ei esitanud märkusi. |
| --- | --- |

(92)

Komisjonile laekusid märkused EBSilt, kes esitas ümberkorralduskava toetuseks täiendavaid andmeid. Lisaks esitasid märkusi kaks huvitatud isikut, kes suures osas kinnitasid komisjoni kahtlusi seoses esitatud meetmete piisavusega konkurentsimoonutuste vähendamisel ja koormuse jagamisel. Iirimaa ei esitanud märkusi.

| (93) | 2011. aasta juulis ühines EBS ettevõtjaga AIB ja temast sai panga täielikult integreeritud tütarettevõtja. Selle tulemusena lakkas EBS eraldiseisvana olemast. Seetõttu muutus EBSi kui eraldiseisva üksusega seotud algatamisotsus mõttetuks ja komisjon otsustas menetluse jätkamisest loobuda. Lisaks, kuna EBSi ja kahe huvitatud isiku esitatud märkused puudutavad meetmeteid, mille eesmärk on vähendada konkurentsimoonutusi ja tegeleda koormuse jagamisega EBSi jaoks esitatud ümberkorralduskava raames, mida ei hakata rakendama, ei ole need märkused seoses panga (ühinenud AIB ja EBS) jaoks esitatud ümberkorralduskavaga asjakohased, nii et komisjonil ei ole põhjust neid käesolevas otsuses uurida. Selle asemel uurib komisjon panga jaoks esitatud ümberkorralduskavaga seoses käesoleva otsuse punktis 5.2 esialgselt EBSi suhtes võetud abimeetmete ning esialgselt AIB suhtes võetud meetmete ja panga suhtes võetud meetmete kokkusobivust, kaasa arvatud panga elujõulisus, abi piiramine miinimumiga ja meetmete asjakohasus konkurentsimoonutuste piiramisel. |
| --- | --- |

(93)

2011. aasta juulis ühines EBS ettevõtjaga AIB ja temast sai panga täielikult integreeritud tütarettevõtja. Selle tulemusena lakkas EBS eraldiseisvana olemast. Seetõttu muutus EBSi kui eraldiseisva üksusega seotud algatamisotsus mõttetuks ja komisjon otsustas menetluse jätkamisest loobuda. Lisaks, kuna EBSi ja kahe huvitatud isiku esitatud märkused puudutavad meetmeteid, mille eesmärk on vähendada konkurentsimoonutusi ja tegeleda koormuse jagamisega EBSi jaoks esitatud ümberkorralduskava raames, mida ei hakata rakendama, ei ole need märkused seoses panga (ühinenud AIB ja EBS) jaoks esitatud ümberkorralduskavaga asjakohased, nii et komisjonil ei ole põhjust neid käesolevas otsuses uurida. Selle asemel uurib komisjon panga jaoks esitatud ümberkorralduskavaga seoses käesoleva otsuse punktis 5.2 esialgselt EBSi suhtes võetud abimeetmete ning esialgselt AIB suhtes võetud meetmete ja panga suhtes võetud meetmete kokkusobivust, kaasa arvatud panga elujõulisus, abi piiramine miinimumiga ja meetmete asjakohasus konkurentsimoonutuste piiramisel.

4.   IIRIMAA AMETIASUTUSTE SEISUKOHT

| (94) | Iirimaa on nõus, et meetmed kujutavad endast riigiabi ja on seisukohal, et meetmed on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivad, kuna nad on vajalikud tõsise häire kõrvaldamiseks Iirimaa majanduses. |
| --- | --- |

(94)

Iirimaa on nõus, et meetmed kujutavad endast riigiabi ja on seisukohal, et meetmed on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivad, kuna nad on vajalikud tõsise häire kõrvaldamiseks Iirimaa majanduses.

| (95) | Nagu kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 2.7, on Iirimaa võtnud mitmeid kohustusi, mis on üksikasjalikult sätestatud lisas. |
| --- | --- |

(95)

Nagu kirjeldatud käesoleva otsuse punktis 2.7, on Iirimaa võtnud mitmeid kohustusi, mis on üksikasjalikult sätestatud lisas.

5.   HINNANG

5.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (96) | Komisjon peab esmalt hindama, kas abisaajate suhtes võetud meetmed kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle sätte kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon peab esmalt hindama, kas abisaajate suhtes võetud meetmed kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle sätte kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (97) | Meede tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see annab saajale eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud eranditult kõik nimetatud tingimused. |
| --- | --- |

(97)

Meede tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see annab saajale eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud eranditult kõik nimetatud tingimused.

| (98) | Komisjon on eelmistes otsustes (53) juba kindlaks teinud, et aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud kõikide tabelis 3 loetletud ümberkorraldamiseks võetud abimeetmete osas ja et kõnealused meetmed kujutavad endast seetõttu riigiabi nimetatud sätte tähenduses. Komisjon jääb selle seisukoha juurde ja märgib, et rekapitaliseerimiseks ja vähenenud väärtusega varadega seotud meetmeteks antud abi kogusumma on arvestuslikult 22,475 miljardit eurot. Summa sisaldab AIB ja EBSi ja ühinenud üksuse rekapitaliseerimisi kokku 20,775 miljardi euro ulatuses ja AIB ja EBSi suhtes võetud vähenenud väärtusega varadega seotud meetmeid summas 1,7 miljardit eurot (hinnanguline summa). Lisaks on komisjon arvesse võtnud AIB-le ja EBSile antud garantiisid (54). |
| --- | --- |

(98)

Komisjon on eelmistes otsustes (53) juba kindlaks teinud, et aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud kõikide tabelis 3 loetletud ümberkorraldamiseks võetud abimeetmete osas ja et kõnealused meetmed kujutavad endast seetõttu riigiabi nimetatud sätte tähenduses. Komisjon jääb selle seisukoha juurde ja märgib, et rekapitaliseerimiseks ja vähenenud väärtusega varadega seotud meetmeteks antud abi kogusumma on arvestuslikult 22,475 miljardit eurot. Summa sisaldab AIB ja EBSi ja ühinenud üksuse rekapitaliseerimisi kokku 20,775 miljardi euro ulatuses ja AIB ja EBSi suhtes võetud vähenenud väärtusega varadega seotud meetmeid summas 1,7 miljardit eurot (hinnanguline summa). Lisaks on komisjon arvesse võtnud AIB-le ja EBSile antud garantiisid (54).

| (99) | Komisjon on peale selle seisukohal, et 2009. aasta eelisaktsiate tagasiostmine (enne või pärast suurendamist) ja järgnev tagasisüstimine sama summa ulatuses lihtaktsiate vormis ei kujuta endast uut abi. Komisjon on kõnealuse meetme juba heaks kiitnud otsustes juhtumites N 241/09 ja SA.32891 (N 553/10). |
| --- | --- |

(99)

Komisjon on peale selle seisukohal, et 2009. aasta eelisaktsiate tagasiostmine (enne või pärast suurendamist) ja järgnev tagasisüstimine sama summa ulatuses lihtaktsiate vormis ei kujuta endast uut abi. Komisjon on kõnealuse meetme juba heaks kiitnud otsustes juhtumites N 241/09 ja SA.32891 (N 553/10).

5.2.   KOKKUSOBIVUS

5.2.1.   Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamine

| (100) | Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et riigiabi võib käsitleda siseturuga kokkusobivana, kui see antakse „liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. |
| --- | --- |

(100)

Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis b on sätestatud, et riigiabi võib käsitleda siseturuga kokkusobivana, kui see antakse „liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.

| (101) | 2013. aastal alanud aeglasele majanduse taastumisele vaatamata on komisjon seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt on finantsturgudele avalduvat jätkuvat survet silmas pidades täidetud. 2013. aasta juulis kinnitas komisjon seda seisukohta oma teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (55). |
| --- | --- |

(101)

2013. aastal alanud aeglasele majanduse taastumisele vaatamata on komisjon seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt on finantsturgudele avalduvat jätkuvat survet silmas pidades täidetud. 2013. aasta juulis kinnitas komisjon seda seisukohta oma teatises riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes (55).

| (102) | Iirimaa keskpank on varasemalt juba kinnitanud, et pank on Iirimaa finantsturul süsteemi jaoks oluline (56). Ilma ümberkorraldamiseks antud abimeetmeteta oleks järelevalveasutus võinud panga või AIB ja EBSi enne ühinemist minimaalsete regulatiivsete kapitalinõuete rikkumise tõttu sulgeda. |
| --- | --- |

(102)

Iirimaa keskpank on varasemalt juba kinnitanud, et pank on Iirimaa finantsturul süsteemi jaoks oluline (56). Ilma ümberkorraldamiseks antud abimeetmeteta oleks järelevalveasutus võinud panga või AIB ja EBSi enne ühinemist minimaalsete regulatiivsete kapitalinõuete rikkumise tõttu sulgeda.

5.2.2.   Kokkusobivuse hinnang

| (103) | Kõik riigiabiks liigitatud meetmed võeti panga (ühinenud üksus) ümberkorraldamise raames. Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, millistel tingimustel võib finantseerimisasutustele praeguse kriisi olukorras ümberkorraldamisabi anda. Ümberkorraldamisteatise kohaselt on finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi olukorras Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv, kui i) see viib panga elujõulisuse taastamiseni, ii) ette on nähtud abisaaja piisav omapanus (koormuse jagamine) ning on tagatud, et abi on piiratud vajaliku miinimumiga ja iii) võetakse piisavalt meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(103)

Kõik riigiabiks liigitatud meetmed võeti panga (ühinenud üksus) ümberkorraldamise raames. Ümberkorraldamisteatises on sätestatud, millistel tingimustel võib finantseerimisasutustele praeguse kriisi olukorras ümberkorraldamisabi anda. Ümberkorraldamisteatise kohaselt on finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse kriisi olukorras Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv, kui i) see viib panga elujõulisuse taastamiseni, ii) ette on nähtud abisaaja piisav omapanus (koormuse jagamine) ning on tagatud, et abi on piiratud vajaliku miinimumiga ja iii) võetakse piisavalt meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (104) | Kokkusobivuse hindamisel võttis komisjon aluseks panga esitatud alternatiivse põhistsenaariumi, mis põhineb põhistsenaariumiga võrreldes ettevaatlikumatel eeldustel. |
| --- | --- |

(104)

Kokkusobivuse hindamisel võttis komisjon aluseks panga esitatud alternatiivse põhistsenaariumi, mis põhineb põhistsenaariumiga võrreldes ettevaatlikumatel eeldustel.

Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (105) | Nagu komisjon on ümberkorraldamisteatises märkinud, peab vastav liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorralduskava, millest nähtub, kuidas kavatsetakse taastada asjaomase asutuse pikaajaline elujõulisus ilma riigiabita asjakohase ajavahemiku jooksul ja maksimaalselt viie aasta jooksul. Ümberkorraldamisteatise punkti 13 kohaselt on pikaajaline elujõulisus saavutatud, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank suutma katta kõik kulud ja tagama oma riskiprofiili arvestades omakapitali piisava tasuvuse. Ümberkorraldamisteatise punkti 14 kohaselt tähendab pikaajaline elujõulisus, et igasugune saadud riigiabi makstakse teatava aja jooksul tagasi või et selle eest makstakse tasu tavapärastel turutingimustel, tagades nii, et lõpetatakse mis tahes täiendava riigiabi andmine. |
| --- | --- |

(105)

Nagu komisjon on ümberkorraldamisteatises märkinud, peab vastav liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorralduskava, millest nähtub, kuidas kavatsetakse taastada asjaomase asutuse pikaajaline elujõulisus ilma riigiabita asjakohase ajavahemiku jooksul ja maksimaalselt viie aasta jooksul. Ümberkorraldamisteatise punkti 13 kohaselt on pikaajaline elujõulisus saavutatud, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank suutma katta kõik kulud ja tagama oma riskiprofiili arvestades omakapitali piisava tasuvuse. Ümberkorraldamisteatise punkti 14 kohaselt tähendab pikaajaline elujõulisus, et igasugune saadud riigiabi makstakse teatava aja jooksul tagasi või et selle eest makstakse tasu tavapärastel turutingimustel, tagades nii, et lõpetatakse mis tahes täiendava riigiabi andmine.

| (106) | Iirimaa ametiasutused on esitanud ümberkorralduskava, milles sätestatakse panga strateegia elujõulisuse taastamiseks täiendava riigiabita, keskendudes i) panga ümberkujundamisele väiksemaks, Iirimaale keskendunud ja parema rahastamisprofiiliga asutuseks; ii) kasumlikkuse suurendamisele netointressimarginaali tõstmise, kulude vähendamise meetmete ja väärtuse langusega seotud kulude järk-järgulise vähendamise kaudu ja iii) tugeva kapitalipuhvri säilitamisele. |
| --- | --- |

(106)

Iirimaa ametiasutused on esitanud ümberkorralduskava, milles sätestatakse panga strateegia elujõulisuse taastamiseks täiendava riigiabita, keskendudes i) panga ümberkujundamisele väiksemaks, Iirimaale keskendunud ja parema rahastamisprofiiliga asutuseks; ii) kasumlikkuse suurendamisele netointressimarginaali tõstmise, kulude vähendamise meetmete ja väärtuse langusega seotud kulude järk-järgulise vähendamise kaudu ja iii) tugeva kapitalipuhvri säilitamisele.

i)   Väiksem, Iirimaale keskendunud ja parema rahastamisprofiiliga asutus

| (107) | Pank on juba võtnud kaugeleulatuvaid ümberkorraldusmeetmeid, mis viisid märkimisväärselt väiksema bilansimahuni võrreldes kriisieelse tasemega, mis oli kontrollimatu kasvu tagajärg (118 miljardit eurot 2013. aastal võrreldes 136,7 miljardi euroga 2011. aastal (57)). Vähenemine saavutati eelkõige välismaal toimuva äritegevuse võõrandamise, kõrge riskiga varade NAMA-le üleandmise ja varade finantsvõimenduse muude vähendamismeetmete kaudu (58). Selle tulemusena on vähenenud panga praegused riskipositsioonid kinnisvara- ja ehitussektoris ja eeldatavasti vähenevad need ümberkorraldusperioodi lõpuks suhteliselt veelgi. Komisjon on seisukohal, et uus strateegia on kriisijärgses keskkonnas ettevaatlik ja asjakohane. Pank on võtnud kohustuse piirata laenude andmist kuni [...], et toetada oma ettevaatlikumat äristrateegiat. |
| --- | --- |

(107)

Pank on juba võtnud kaugeleulatuvaid ümberkorraldusmeetmeid, mis viisid märkimisväärselt väiksema bilansimahuni võrreldes kriisieelse tasemega, mis oli kontrollimatu kasvu tagajärg (118 miljardit eurot 2013. aastal võrreldes 136,7 miljardi euroga 2011. aastal (57)). Vähenemine saavutati eelkõige välismaal toimuva äritegevuse võõrandamise, kõrge riskiga varade NAMA-le üleandmise ja varade finantsvõimenduse muude vähendamismeetmete kaudu (58). Selle tulemusena on vähenenud panga praegused riskipositsioonid kinnisvara- ja ehitussektoris ja eeldatavasti vähenevad need ümberkorraldusperioodi lõpuks suhteliselt veelgi. Komisjon on seisukohal, et uus strateegia on kriisijärgses keskkonnas ettevaatlik ja asjakohane. Pank on võtnud kohustuse piirata laenude andmist kuni [...], et toetada oma ettevaatlikumat äristrateegiat.

| (108) | Pank hoogustab samuti tagasipöördumist konservatiivsema traditsioonilise pangandusmudeli juurde, mille puhul ta rahastab oma laenuportfelli peamiselt kliendihoiuste kaudu ning laenude ja hoiuste prognoositud suhtarv jääb ümberkorraldusperioodi lõpuks alternatiivse põhistsenaariumi alusel alla [95–120] %. See eesmärk on ambitsioonika ja hästi teostatud finantsvõimenduse vähendamise kava ning hoiuste mahu arenguga seotud suhteliselt ettevaatlike eelduste tulemus. Komisjon hindab positiivselt, et vastavalt alternatiivsele põhistsenaariumile prognoosib pank, et ei hakka ülemäära sõltuma hulgirahastamisest ja institutsionaalsetest rahastamisallikatest, näiteks EKP vahenditest. |
| --- | --- |

(108)

Pank hoogustab samuti tagasipöördumist konservatiivsema traditsioonilise pangandusmudeli juurde, mille puhul ta rahastab oma laenuportfelli peamiselt kliendihoiuste kaudu ning laenude ja hoiuste prognoositud suhtarv jääb ümberkorraldusperioodi lõpuks alternatiivse põhistsenaariumi alusel alla [95–120] %. See eesmärk on ambitsioonika ja hästi teostatud finantsvõimenduse vähendamise kava ning hoiuste mahu arenguga seotud suhteliselt ettevaatlike eelduste tulemus. Komisjon hindab positiivselt, et vastavalt alternatiivsele põhistsenaariumile prognoosib pank, et ei hakka ülemäära sõltuma hulgirahastamisest ja institutsionaalsetest rahastamisallikatest, näiteks EKP vahenditest.

ii)   Kasumlikkuse suurendamine

| (109) | Kasumlikkuse taastamisega seoses on kavas ette nähtud asjakohane kavandatud meetmete kogum. Uusi laene antakse kõrgemate intressimääradega. Lisaks parandatakse võimaluse korral (olemasolevate) laenude ja hoiuste hinnastamist. Need meetmed koos abikõlblike kohustuste garantiiskeemi garantiitasudest loobumisega võimaldavad pangal järk-järgult hoogustada oma netointressimarginaali taastumist. |
| --- | --- |

(109)

Kasumlikkuse taastamisega seoses on kavas ette nähtud asjakohane kavandatud meetmete kogum. Uusi laene antakse kõrgemate intressimääradega. Lisaks parandatakse võimaluse korral (olemasolevate) laenude ja hoiuste hinnastamist. Need meetmed koos abikõlblike kohustuste garantiiskeemi garantiitasudest loobumisega võimaldavad pangal järk-järgult hoogustada oma netointressimarginaali taastumist.

| (110) | Lisaks võimaldavad panga kavandatud tegevused, eelkõige töötajate lahkumise programm (59) ning palkade ja hüvitiste läbivaatamine, mille eesmärk on tegevuskulude vähendamine ([200–600] miljoni euro võrra 2015. aastaks võrreldes 2012. aasta tasemega) saavutada pangal panga väljavaateid/tulu teenimise suutlikkust silmas pidades jätkusuutlikum tegevuskulude baas. Kõnealused tegevused koos tulu kavandatud kasvuga aitavad pangal märkimisväärselt parandada oma kulude ja tulude suhtarvu (prognoos 2017. aastal [45–55] % võrreldes 123 %-ga 2012. aastal). Selles suhtes kiidab komisjon heaks Iirimaa võetud kohustuse vähendada panga tegevuskulusid 2012. aastaga võrreldes 2015. aastaks [200–600] miljoni euro võrra ning kohustuse, et kulude ja tulude suhtarv ei ületa [45–65] % (välja arvatud juhul, kui SKP kasv jääb alla 2 %, sellisel juhul ei ületa kulude ja tulude suhtarv [50–70] %). |
| --- | --- |

(110)

Lisaks võimaldavad panga kavandatud tegevused, eelkõige töötajate lahkumise programm (59) ning palkade ja hüvitiste läbivaatamine, mille eesmärk on tegevuskulude vähendamine ([200–600] miljoni euro võrra 2015. aastaks võrreldes 2012. aasta tasemega) saavutada pangal panga väljavaateid/tulu teenimise suutlikkust silmas pidades jätkusuutlikum tegevuskulude baas. Kõnealused tegevused koos tulu kavandatud kasvuga aitavad pangal märkimisväärselt parandada oma kulude ja tulude suhtarvu (prognoos 2017. aastal [45–55] % võrreldes 123 %-ga 2012. aastal). Selles suhtes kiidab komisjon heaks Iirimaa võetud kohustuse vähendada panga tegevuskulusid 2012. aastaga võrreldes 2015. aastaks [200–600] miljoni euro võrra ning kohustuse, et kulude ja tulude suhtarv ei ületa [45–65] % (välja arvatud juhul, kui SKP kasv jääb alla 2 %, sellisel juhul ei ületa kulude ja tulude suhtarv [50–70] %).

| (111) | Pank prognoosib väärtuse langusega seotud kulude järk-järgulist vähenemist ümberkorraldusperioodi jooksul vastavalt alternatiivsele põhistsenaariumile. Vähenemissuunda peetakse asjakohaseks, võttes arvesse, et i) Iirimaa majanduse oodatav taastumine peaks aeglustama uute laenuvõlgade tekkimise kiirust, ii) prognoositav kinnisvarahindade kasv peaks piirama hüpoteeklaenudest tekkivate kahjumite suurust ja iii) panga tõhusamad krediidijuhtimise tegevused (60) peaksid kiirendama/tõhustama laenude sissenõudmist ja laenude restruktureerimist. Selles osas kiidab komisjon heaks Iirimaa võetud kohustuse seoses panga kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete ümberkorralduseesmärkidega VKEde ja hüpoteeklaenude portfelli valdkonnas. |
| --- | --- |

(111)

Pank prognoosib väärtuse langusega seotud kulude järk-järgulist vähenemist ümberkorraldusperioodi jooksul vastavalt alternatiivsele põhistsenaariumile. Vähenemissuunda peetakse asjakohaseks, võttes arvesse, et i) Iirimaa majanduse oodatav taastumine peaks aeglustama uute laenuvõlgade tekkimise kiirust, ii) prognoositav kinnisvarahindade kasv peaks piirama hüpoteeklaenudest tekkivate kahjumite suurust ja iii) panga tõhusamad krediidijuhtimise tegevused (60) peaksid kiirendama/tõhustama laenude sissenõudmist ja laenude restruktureerimist. Selles osas kiidab komisjon heaks Iirimaa võetud kohustuse seoses panga kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete ümberkorralduseesmärkidega VKEde ja hüpoteeklaenude portfelli valdkonnas.

| (112) | Alternatiivse põhistsenaariumi kohaselt ei taastu panga kasumlikkus enne 2016. aastat. Väärtuse langusega seotud kulude mõjule vaatamata on panga kasumlikkus madala tootlikkusega varade suure vana portfelli (indekseeritud hüpoteegid ja NAMA võlakirjad) tõttu struktuurselt nõrk. Selle tulemusena jääb omakapitali tasuvus ümberkorraldusperioodi lõpuni väikeseks, jõudes 2017. aastal üksnes [5–15] %-ni. Komisjon on sellele vaatamata seisukohal, et pank on tulevikus konkurentsivõimelisema omakapitali tasuvuse/kasumlikkuse saavutamiseks õigel kursil, kuna kõrgemate marginaalidega uued laenud ja uute hindadega (olemasolevad) laenud kompenseerivad järk-järgult madala tootlikkusega vanadest varadest tuleneva kasumlikkuse kasvu pidurdumise. Seetõttu oodatakse kasumlikkuse järk-järgulist kasvu. |
| --- | --- |

(112)

Alternatiivse põhistsenaariumi kohaselt ei taastu panga kasumlikkus enne 2016. aastat. Väärtuse langusega seotud kulude mõjule vaatamata on panga kasumlikkus madala tootlikkusega varade suure vana portfelli (indekseeritud hüpoteegid ja NAMA võlakirjad) tõttu struktuurselt nõrk. Selle tulemusena jääb omakapitali tasuvus ümberkorraldusperioodi lõpuni väikeseks, jõudes 2017. aastal üksnes [5–15] %-ni. Komisjon on sellele vaatamata seisukohal, et pank on tulevikus konkurentsivõimelisema omakapitali tasuvuse/kasumlikkuse saavutamiseks õigel kursil, kuna kõrgemate marginaalidega uued laenud ja uute hindadega (olemasolevad) laenud kompenseerivad järk-järgult madala tootlikkusega vanadest varadest tuleneva kasumlikkuse kasvu pidurdumise. Seetõttu oodatakse kasumlikkuse järk-järgulist kasvu.

iii)   Tugev kapitalipuhver

| (113) | Komisjon hindab positiivselt, et pank on hästi kapitaliseeritud asutus, millel on ümberkorraldusperioodi lõpuni mugav kapitalipuhver. Alternatiivse põhistsenaariumi alusel säilitab pank 2017. aastal [2–6] miljardi euro suuruse kapitalipuhvri, kui minimaalseks regulatiivseks kapitalinõudeks on 8 % (ja [3–8] miljardi euro suuruse, kui künnis on 5,5 %), mis võimaldaks pangal katta edasisi kahjumeid, kui Iirimaa majanduse taastumine on prognoositust aeglasem. Pangal on kasutada ka 1,6 miljardi euro ulatuses CoCo-võlakirju kapitalibaasi tugevdamiseks, kui seda vaja on. Selles osas on Iirimaa võtnud kohustuse, et pank ei osta CoCo-võlakirju tagasi enne, kui on avaldatud varade kvaliteedi läbivaatamise/stressitesti tulemused. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon hindab positiivselt, et pank on hästi kapitaliseeritud asutus, millel on ümberkorraldusperioodi lõpuni mugav kapitalipuhver. Alternatiivse põhistsenaariumi alusel säilitab pank 2017. aastal [2–6] miljardi euro suuruse kapitalipuhvri, kui minimaalseks regulatiivseks kapitalinõudeks on 8 % (ja [3–8] miljardi euro suuruse, kui künnis on 5,5 %), mis võimaldaks pangal katta edasisi kahjumeid, kui Iirimaa majanduse taastumine on prognoositust aeglasem. Pangal on kasutada ka 1,6 miljardi euro ulatuses CoCo-võlakirju kapitalibaasi tugevdamiseks, kui seda vaja on. Selles osas on Iirimaa võtnud kohustuse, et pank ei osta CoCo-võlakirju tagasi enne, kui on avaldatud varade kvaliteedi läbivaatamise/stressitesti tulemused.

| (114) | Komisjon võtab teadmiseks, et pank kavatseb 2009. aasta eelisaktsiad enne ümberkorraldusperioodi lõppu tagasi osta (61). 13. maini 2014 toimub tagasiostmine nimiväärtuses ja pärast seda kuupäeva kohaldatakse 25 % juurdehindlust. Kavas on osta eelisaktsiad tagasi riigile, kes reinvesteeriks sama summa viivitamata panka omakapitali (lihtaktsiate) vormis. Selle tagajärjel panga bilansimaht ei muutu. Panga kapitalistruktuur uute Basel III reeglite valguses siiski paraneks (62). Kõnealuse toimingu tulemusena suureneb riigi osalus pangas praeguselt 99,8 % tasemelt vähesel määral. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon võtab teadmiseks, et pank kavatseb 2009. aasta eelisaktsiad enne ümberkorraldusperioodi lõppu tagasi osta (61). 13. maini 2014 toimub tagasiostmine nimiväärtuses ja pärast seda kuupäeva kohaldatakse 25 % juurdehindlust. Kavas on osta eelisaktsiad tagasi riigile, kes reinvesteeriks sama summa viivitamata panka omakapitali (lihtaktsiate) vormis. Selle tagajärjel panga bilansimaht ei muutu. Panga kapitalistruktuur uute Basel III reeglite valguses siiski paraneks (62). Kõnealuse toimingu tulemusena suureneb riigi osalus pangas praeguselt 99,8 % tasemelt vähesel määral.

iv)   Järeldus

| (115) | AIB poolt juba rakendatud algatused (s.t finantsvõimenduse vähendamine, kulude vähendamine, parem rahastamisprofiil) koos ümberkorraldusperioodi jooksul kasumlikkuse taastamiseks kavandatutega (s.t uute laenude andmine kõrgema hinnaga/olemasolevate laenude ja hoiuste ümberhindamine, töötajatega seotud kulude edasised vähendamised ja tõhusamad krediidijuhtimise tegevused (63)) on panga finantsraskuste olemust arvestades asjakohased (64). |
| --- | --- |

(115)

AIB poolt juba rakendatud algatused (s.t finantsvõimenduse vähendamine, kulude vähendamine, parem rahastamisprofiil) koos ümberkorraldusperioodi jooksul kasumlikkuse taastamiseks kavandatutega (s.t uute laenude andmine kõrgema hinnaga/olemasolevate laenude ja hoiuste ümberhindamine, töötajatega seotud kulude edasised vähendamised ja tõhusamad krediidijuhtimise tegevused (63)) on panga finantsraskuste olemust arvestades asjakohased (64).

| (116) | Sellele vastavalt on ümberkorralduskavas veenvalt sätestatud õige strateegia panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Eespool kirjeldatud tegevuste kogum tundub sobivat panga tulevase elujõulisuse tagamiseks ilma riigi täiendava toetuseta. |
| --- | --- |

(116)

Sellele vastavalt on ümberkorralduskavas veenvalt sätestatud õige strateegia panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Eespool kirjeldatud tegevuste kogum tundub sobivat panga tulevase elujõulisuse tagamiseks ilma riigi täiendava toetuseta.

| (117) | Panga kasumlikkuse taastamine võib panga vanade varade madala tootluse tõttu siiski ümberkorraldusperioodi lõpuni venima jääda. Seetõttu jääb panga omakapitali tasuvus alternatiivse põhistsenaariumi alusel isegi ümberkorraldusperioodi lõpus suhteliselt madalale tasemele, kuid näitab mõõdukat kasvusuundumust. |
| --- | --- |

(117)

Panga kasumlikkuse taastamine võib panga vanade varade madala tootluse tõttu siiski ümberkorraldusperioodi lõpuni venima jääda. Seetõttu jääb panga omakapitali tasuvus alternatiivse põhistsenaariumi alusel isegi ümberkorraldusperioodi lõpus suhteliselt madalale tasemele, kuid näitab mõõdukat kasvusuundumust.

| (118) | Eespool toodud elemente arvesse võttes teeb komisjon kokkuvõttes järelduse, et panga ümberkorralduskavas on veenvalt sätestatud pikaajalise elujõulisuse taastamise tee. |
| --- | --- |

(118)

Eespool toodud elemente arvesse võttes teeb komisjon kokkuvõttes järelduse, et panga ümberkorralduskavas on veenvalt sätestatud pikaajalise elujõulisuse taastamise tee.

Abi piiramine miinimumiga: omapanus ja koormuse jagamine

| (119) | Ümberkorraldamisteatise punkti 3 kohaselt on vajalik abisaaja asjakohane omapanus, et piirata abi miinimumiga, hoida konkurentsimoonutused võimalikult väikestena ja vältida moraaliriske. Sel eesmärgil on teatises ette nähtud, et i) abisummat tuleks piirata ja ii) tuleb anda oluline omapanus. |
| --- | --- |

(119)

Ümberkorraldamisteatise punkti 3 kohaselt on vajalik abisaaja asjakohane omapanus, et piirata abi miinimumiga, hoida konkurentsimoonutused võimalikult väikestena ja vältida moraaliriske. Sel eesmärgil on teatises ette nähtud, et i) abisummat tuleks piirata ja ii) tuleb anda oluline omapanus.

| (120) | Ümberkorraldamisteatises on ka ette nähtud, et pank peaks ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama esmalt enda vahendeid, et abi oleks võimalik piirata miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei tohiks kanda eranditult riik, vaid ka need, kes panka investeerisid. See eesmärk saavutatakse eelkõige sellega, et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist. |
| --- | --- |

(120)

Ümberkorraldamisteatises on ka ette nähtud, et pank peaks ümberkorraldamise rahastamiseks kasutama esmalt enda vahendeid, et abi oleks võimalik piirata miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei tohiks kanda eranditult riik, vaid ka need, kes panka investeerisid. See eesmärk saavutatakse eelkõige sellega, et kahjum kaetakse olemasolevast kapitalist.

| (121) | Saavutatud on peaaegu täielik koormuse jagamine AIB endiste omanike poolt. Aktsionärid on kõrvale jäetud ja riigile kuulub praegu pangast 99,8 %. Komisjon on seetõttu seisukohal, et koormuse jagamine endiste omanike poolt on märkimisväärne ja piisav. |
| --- | --- |

(121)

Saavutatud on peaaegu täielik koormuse jagamine AIB endiste omanike poolt. Aktsionärid on kõrvale jäetud ja riigile kuulub praegu pangast 99,8 %. Komisjon on seetõttu seisukohal, et koormuse jagamine endiste omanike poolt on märkimisväärne ja piisav.

| (122) | Allutatud võlakirjade omanikega seoses viidi aastatel 2009–2011 läbi mitmed kohustuste juhtimise toimingud/võlakirjade tagasiostud, mis suurendasid esimese taseme põhiomavahendeid 5,4 miljardi euro võrra (esimese ja teise taseme vahendite tagasiostmine). Praegu on pangale jäänud ainult marginaalne allutatud võla summa (s.t ligikaudu 34 miljonit eurot 31. detsembri 2012 seisuga) [...]. Seetõttu on allutatud võlausaldajad ümberkorralduskuludesse piisavalt panustanud. |
| --- | --- |

(122)

Allutatud võlakirjade omanikega seoses viidi aastatel 2009–2011 läbi mitmed kohustuste juhtimise toimingud/võlakirjade tagasiostud, mis suurendasid esimese taseme põhiomavahendeid 5,4 miljardi euro võrra (esimese ja teise taseme vahendite tagasiostmine). Praegu on pangale jäänud ainult marginaalne allutatud võla summa (s.t ligikaudu 34 miljonit eurot 31. detsembri 2012 seisuga) [...]. Seetõttu on allutatud võlausaldajad ümberkorralduskuludesse piisavalt panustanud.

| (123) | Pank on ümberkorralduskulude kandmisele ka tütarettevõtjate ja osaluste müümise kaudu märkimisväärselt kaasa aidanud (65). Seda tehes panustas pank esimese taseme põhiomavahenditesse 3,3 miljardit eurot, et piirata abi vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(123)

Pank on ümberkorralduskulude kandmisele ka tütarettevõtjate ja osaluste müümise kaudu märkimisväärselt kaasa aidanud (65). Seda tehes panustas pank esimese taseme põhiomavahenditesse 3,3 miljardit eurot, et piirata abi vajaliku miinimumiga.

| (124) | Pank maksab CoCo-võlakirjade eest fikseeritud 10 % suurust hüvitist ja eelisaktsiate eest 8 % suurust hüvitist (rahas või selle asemel uute lihtaktsiate väljaandmise teel). Lisaks rakendatakse eelisaktsiatele 25 % juurdehindlust, kui pank ei osta neid tagasi 13. maiks 2014. Komisjon oli seisukohal, et see hüvitis on AIB/panga rasket olukorda arvestades asjakohane, ehk küll madalal tasemel (66). |
| --- | --- |

(124)

Pank maksab CoCo-võlakirjade eest fikseeritud 10 % suurust hüvitist ja eelisaktsiate eest 8 % suurust hüvitist (rahas või selle asemel uute lihtaktsiate väljaandmise teel). Lisaks rakendatakse eelisaktsiatele 25 % juurdehindlust, kui pank ei osta neid tagasi 13. maiks 2014. Komisjon oli seisukohal, et see hüvitis on AIB/panga rasket olukorda arvestades asjakohane, ehk küll madalal tasemel (66).

| (125) | Eeltoodut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et panga ümberkorralduskavas on ette nähtud asjakohane omapanus ja koormuse jagamine. |
| --- | --- |

(125)

Eeltoodut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et panga ümberkorralduskavas on ette nähtud asjakohane omapanus ja koormuse jagamine.

Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

| (126) | Ümberkorraldamisteatise punktis 4 on ette nähtud, et ümberkorralduskava peab sisaldama konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid. Kõnealused meetmed peaksid lähtuma konkurentsimoonutustest turgudel, kus abisaaja pärast ümberkorraldamist tegutsema hakkab. Käesoleval juhul on vaja tagada, et võimalikud uued sisenejad saaksid Iirimaa kontsentreeritud pangandusturule konkurentsi hoogustamise eesmärgil hõlpsasti siseneda. |
| --- | --- |

(126)

Ümberkorraldamisteatise punktis 4 on ette nähtud, et ümberkorralduskava peab sisaldama konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid. Kõnealused meetmed peaksid lähtuma konkurentsimoonutustest turgudel, kus abisaaja pärast ümberkorraldamist tegutsema hakkab. Käesoleval juhul on vaja tagada, et võimalikud uued sisenejad saaksid Iirimaa kontsentreeritud pangandusturule konkurentsi hoogustamise eesmärgil hõlpsasti siseneda.

| (127) | Pank kohustub kasutama 2014. aasta juulist kuni 2017. aasta juunini teatavaid konkurentsimeetmeid, nimelt pakkuma asjaomastele konkurentidele (67) teenuste paketti ja tarbijate liikuvuse paketti. |
| --- | --- |

(127)

Pank kohustub kasutama 2014. aasta juulist kuni 2017. aasta juunini teatavaid konkurentsimeetmeid, nimelt pakkuma asjaomastele konkurentidele (67) teenuste paketti ja tarbijate liikuvuse paketti.

| (128) | Teenuste paketi eesmärk on vähendada konkurendi sisenemiskulusid või laienemiskulusid. Teenuste paketist abisaaja saab pangalt lisakulu eest (otseselt teenuse osutamisega seotud kulud) eelkõige toetust mitmeteks tugitoiminguteks (näiteks kliiring, paberipõhiste tehingute töötlemine) ning võib seejärel otsustada investeerida omaenda taristusse alles hilisemal etapil, kui tema kliendibaas on püsikulude katmiseks piisavalt suur. Abisaaja saab lisakulu eest ka juurdepääsu panga pangaautomaatide võrgule, mida tema kliendid saavad viivitamata kogu riigis kasutada. |
| --- | --- |

(128)

Teenuste paketi eesmärk on vähendada konkurendi sisenemiskulusid või laienemiskulusid. Teenuste paketist abisaaja saab pangalt lisakulu eest (otseselt teenuse osutamisega seotud kulud) eelkõige toetust mitmeteks tugitoiminguteks (näiteks kliiring, paberipõhiste tehingute töötlemine) ning võib seejärel otsustada investeerida omaenda taristusse alles hilisemal etapil, kui tema kliendibaas on püsikulude katmiseks piisavalt suur. Abisaaja saab lisakulu eest ka juurdepääsu panga pangaautomaatide võrgule, mida tema kliendid saavad viivitamata kogu riigis kasutada.

| (129) | Tarbijate liikuvuse pakett vähendab abisaajate jaoks klientide leidmise kulusid. Abisaajad võtavad panga kaudu ühendust panga klientidega ja tutvustavad neile alternatiivseid tooteid nende arvelduskontode, eraisikute krediitkaarditoodete, ettevõtete arvelduskontode, ettevõtete krediitkaartide, hüpoteekide ning VKEde ja ettevõtete laenude jaoks. Kuigi on raske ennustada, kui palju panga kliente otsustab viia pangatooted üle meetmest abisaajate juurde, on see lähenemine klientidele sihipärasem ja vähem kulukas kui üldised reklaamimeetmed. |
| --- | --- |

(129)

Tarbijate liikuvuse pakett vähendab abisaajate jaoks klientide leidmise kulusid. Abisaajad võtavad panga kaudu ühendust panga klientidega ja tutvustavad neile alternatiivseid tooteid nende arvelduskontode, eraisikute krediitkaarditoodete, ettevõtete arvelduskontode, ettevõtete krediitkaartide, hüpoteekide ning VKEde ja ettevõtete laenude jaoks. Kuigi on raske ennustada, kui palju panga kliente otsustab viia pangatooted üle meetmest abisaajate juurde, on see lähenemine klientidele sihipärasem ja vähem kulukas kui üldised reklaamimeetmed.

| (130) | Eespool kirjeldatud meetmed loovad raamistiku, et ergutada uusi tulijaid Iiri pangandusturule sisenema ja piiravad seega pangale antud abist põhjustatud konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(130)

Eespool kirjeldatud meetmed loovad raamistiku, et ergutada uusi tulijaid Iiri pangandusturule sisenema ja piiravad seega pangale antud abist põhjustatud konkurentsimoonutusi.

| (131) | Lisaks suhtub komisjon positiivselt Iirimaa võetud kohustustesse, mis on seotud teatavate äripiirangutega ümberkorraldusperioodi jooksul, eelkõige [...] laenude andmise piirmääraga [...] ja [...]. Omandamiskeeld tagab samuti, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks, vaid selle ettenähtud eesmärgil, nimelt ümberkorraldamisprotsessi rahastamiseks. Pank järgib ka reklaami ja sponsorluse keeluga seotud tegevusalaseid kohustusi (68). |
| --- | --- |

(131)

Lisaks suhtub komisjon positiivselt Iirimaa võetud kohustustesse, mis on seotud teatavate äripiirangutega ümberkorraldusperioodi jooksul, eelkõige [...] laenude andmise piirmääraga [...] ja [...]. Omandamiskeeld tagab samuti, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks, vaid selle ettenähtud eesmärgil, nimelt ümberkorraldamisprotsessi rahastamiseks. Pank järgib ka reklaami ja sponsorluse keeluga seotud tegevusalaseid kohustusi (68).

Rakendamine ja järelevalve

| (132) | Ümberkorraldamisteatise punkti 5 kohaselt on ette nähtud üksikasjalike korrapäraste aruannete komisjonile kättesaadavaks tegemine, nii et komisjonil on võimalik kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. |
| --- | --- |

(132)

Ümberkorraldamisteatise punkti 5 kohaselt on ette nähtud üksikasjalike korrapäraste aruannete komisjonile kättesaadavaks tegemine, nii et komisjonil on võimalik kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist.

| (133) | Ametisse nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes esitab komisjonile korrapäraseid aruandeid ümberkorralduskava rakendamise kohta pangas ja võetud kohustuste täitmise kohta. |
| --- | --- |

(133)

Ametisse nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes esitab komisjonile korrapäraseid aruandeid ümberkorralduskava rakendamise kohta pangas ja võetud kohustuste täitmise kohta.

| (134) | Võttes arvesse kohustusi, pangas juba rakendatud kaugeleulatuvaid ümberkorraldusmeetmeid ja pidades silmas eespool sätestatud omapanuse ja koormuse jagamise nõuetekohasust, on komisjon seisukohal, et võimalike konkurentsimoonutuste vältimiseks on olemas piisavad tagatised, vaatamata AIB-le ja EIB-le enne ja pärast nende ühinemist antud suurele abisummale. |
| --- | --- |

(134)

Võttes arvesse kohustusi, pangas juba rakendatud kaugeleulatuvaid ümberkorraldusmeetmeid ja pidades silmas eespool sätestatud omapanuse ja koormuse jagamise nõuetekohasust, on komisjon seisukohal, et võimalike konkurentsimoonutuste vältimiseks on olemas piisavad tagatised, vaatamata AIB-le ja EIB-le enne ja pärast nende ühinemist antud suurele abisummale.

5.3.   JÄRELDUS ABI OLEMASOLU JA KOKKUSOBIVUSE KOHTA

| (135) | Tabelis 3 loetletud meetmeid a–o käsitletakse ümberkorraldusabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Iirimaa võetud kohustusi silmas pidades teeb komisjon järelduse, et panga ümberkorralduskava on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega, ümberkorraldusabi on piiratud vajaliku miinimumiga ja konkurentsimoonutusi hoitakse võimalikult väikestena. Ümberkorraldusabi on seega vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv. Komisjon |
| --- | --- |

(135)

Tabelis 3 loetletud meetmeid a–o käsitletakse ümberkorraldusabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Iirimaa võetud kohustusi silmas pidades teeb komisjon järelduse, et panga ümberkorralduskava on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega, ümberkorraldusabi on piiratud vajaliku miinimumiga ja konkurentsimoonutusi hoitakse võimalikult väikestena. Ümberkorraldusabi on seega vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b siseturuga kokkusobiv. Komisjon

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Järgmised meetmed on riigiabi vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1:

| — | AIB suhtes võetud meetmed






  a) | Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel summas kuni 133 miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

—

AIB suhtes võetud meetmed

a)

Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel summas kuni 133 miljardit eurot;

| b) | Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel summas kuni 62,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

b)

Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel summas kuni 62,5 miljardit eurot;

| c) | Varade toetusmeede (üleandmised NAMA-le summas 20,4 miljardit eurot), mis moodustavad riigiabi hinnangulises summas 1,6 miljardit eurot; |
| --- | --- |

c)

Varade toetusmeede (üleandmised NAMA-le summas 20,4 miljardit eurot), mis moodustavad riigiabi hinnangulises summas 1,6 miljardit eurot;

| d) | Rekapitaliseerimine eelisaktsiate vormis 2009. aasta mais summas 3,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

d)

Rekapitaliseerimine eelisaktsiate vormis 2009. aasta mais summas 3,5 miljardit eurot;

| e) | Rekapitaliseerimine uue omakapitali vormis 2010. aasta detsembris summas 3,7 miljardit eurot; |
| --- | --- |

e)

Rekapitaliseerimine uue omakapitali vormis 2010. aasta detsembris summas 3,7 miljardit eurot;

| f) | Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile kuni 2011. aasta 2. kvartalini summas [5–15 miljardit]. |
| --- | --- |

f)

Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile kuni 2011. aasta 2. kvartalini summas [5–15 miljardit].

| — | EBSi suhtes võetud meetmed






  g) | Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel summas kuni 14,4 miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

—

EBSi suhtes võetud meetmed

g)

Garantiid krediidiasutuste finantstoetusskeemi alusel summas kuni 14,4 miljardit eurot;

| h) | Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel summas kuni 8,0 miljardit eurot. |
| --- | --- |

h)

Garantiid abikõlblike kohustuste garantiiskeemi alusel summas kuni 8,0 miljardit eurot.

| i) | Varade toetusmeede (üleandmised NAMA-le summas 0,9 miljardit eurot), mis moodustavad riigiabi hinnangulises summas 0,1 miljardit eurot; |
| --- | --- |

i)

Varade toetusmeede (üleandmised NAMA-le summas 0,9 miljardit eurot), mis moodustavad riigiabi hinnangulises summas 0,1 miljardit eurot;

| j) | Rekapitaliseerimine eriotstarbeliste investeerimisaktsiate vormis 2010. aasta mais ja detsembris summas 0,625 miljardit eurot; |
| --- | --- |

j)

Rekapitaliseerimine eriotstarbeliste investeerimisaktsiate vormis 2010. aasta mais ja detsembris summas 0,625 miljardit eurot;

| k) | Rekapitaliseerimine otsetoetuse kaudu lihtveksli vormis 2010. aasta detsembris summas 0,25 miljardit eurot; |
| --- | --- |

k)

Rekapitaliseerimine otsetoetuse kaudu lihtveksli vormis 2010. aasta detsembris summas 0,25 miljardit eurot;

| l) | Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile summas [0–5 miljardit]; |
| --- | --- |

l)

Riigigarantii erakorralisele likviidsusabile summas [0–5 miljardit];

| — | Panga (ühinenud üksus) suhtes võetud meetmed






  m) | Rekapitaliseerimine lihtaktsiate vormis 2011. aasta juulis summas 5 miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

—

Panga (ühinenud üksus) suhtes võetud meetmed

m)

Rekapitaliseerimine lihtaktsiate vormis 2011. aasta juulis summas 5 miljardit eurot;

| n) | Rekapitaliseerimine omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade vormis 2011. aasta juulis summas 1,6 miljardit eurot; |
| --- | --- |

n)

Rekapitaliseerimine omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade vormis 2011. aasta juulis summas 1,6 miljardit eurot;

| o) | Rekapitaliseerimine kapitalitoetuse vormis 2011. aasta juulis summas 6,1 miljardit eurot. |
| --- | --- |

o)

Rekapitaliseerimine kapitalitoetuse vormis 2011. aasta juulis summas 6,1 miljardit eurot.

2.   Lõikes 1 osutatud riigiabi on vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 3 siseturuga kokkusobiv, võttes arvesse ümberkorralduskava ja lisas sätestatud kohustusi.

Artikkel 2

Iirimaa tagab, et 28. septembril 2012 esitatud ümberkorralduskava koos sellesse järgnevalt tehtud muudatuste ja lisas sätestatud kohustustega rakendatakse täielikult.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

Brüssel, 7. mai 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 214, 7.8.2010, lk 3.

1

(2)  Komisjoni otsus juhtumi N 241/09 kohta, Αllied Irish Banki rekapitaliseerimine Iiri riigi poolt (ELT C 223, 16.9.2009, lk 2).

2

Αllied Irish Banki rekapitaliseerimine Iiri riigi poolt

(3)  Komisjoni otsus juhtumi N 553/10 kohta, Allied Irish Banks plc teine erakorraline rekapitaliseerimine (ELT C 76, 10.3.2011, lk 4).

3

Allied Irish Banks plc teine erakorraline rekapitaliseerimine

(4)  Kapitalisüstide brutosummad olid vastavalt 3,9 miljardit eurot ja 6,3 miljardit eurot, kaasa arvatud mõlema puhul 0,2 miljardit eurot tasusid, mille AIB Iirimaa valitsusele tagasi maksis.

4

(5)  Komisjoni otsus lubas rekapitaliseerimist päästemeetmena 6 kuuks, tingimusel, et esitatakse ajakohastatud ümberkorralduskava. Rekapitaliseerimise teist osamakset veebruaris ei makstud.

5

(6)  Komisjoni otsus juhtumi N160/10 kohta, EBSi rekapitaliseerimine (ELT C 217, 11.8.2010, lk 2).

6

EBSi rekapitaliseerimine

(7)  Komisjoni otsus juhtumi C25/10 (ex N 212/10) kohta, Educational Building Society ümberkorraldamine (ELT C 300, 6.11.2010, lk 17).

7

ex

Educational Building Society ümberkorraldamine

(8)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

8

(9)  2012. aasta aprillis otsustati, et Permanent TSB peaks AIB ja BoI kõrval kolmanda riigisisese laenuandjana tegutsema jääma.

9

(10)  Komisjoni otsus juhtumi SA.33296 kohta, Ühinenud üksuse Educational Building Society/Allied Irish Banks plc erakorraline rekapitaliseerimine (ELT C 268, 10.9.2011, lk 3).

10

Ühinenud üksuse Educational Building Society/Allied Irish Banks plc erakorraline rekapitaliseerimine

(11)  Kava registreeriti juhtumi numbriga SA.29786.

11

(12)  Kõige tähtsamad täiendavad dokumendid esitati 10. ja 11. jaanuaril, 13. veebruaril ja 20. ja 27. märtsil 2014 ja puudutasid finantsprognoose.

12

(13)  Vt joonealune märkus 2.

13

(14)  Vt joonealune märkus 10.

14

(15)  Usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamine ja usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamine. Kirjeldatud üksikasjalikult juhtumit SA.33296 käsitleva otsuse põhjendustes 25–31.

15

(16)  Iirimaa majanduslik kohandamisprogramm lepiti ametlikult kokku 2010. aasta detsembris. See sisaldas 85 miljardi euro suurust ühisrahastamise paketti ja hõlmas perioodi 2010–2013.

16

(17)  Kapitaliinstrumendid, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta) artiklite 28, 29 ja 31 nõuetele (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

17

(18)  Tingimuslik kapital on võlg, mis muutub teatud käivitavate tegurite esinemisel omakapitaliks.

18

(19)  200 AIB filiaali ja 74 EBSi filiaali 2013. aasta detsembri seisuga.

19

(20)  2011. aasta veebruaris viidi eelnevalt pangas Anglo Irish Bank paiknenud kliendihoiused üle panka Allied Irish Bank (GB), mis osutab nüüd Suurbritannias hoiuseteenuseid ligikaudu 60 000 massituru kliendile.

20

(21)  Indekseeritud hüpoteegid on teatud liiki muutuva intressimääraga hüpoteegid. Hüpoteegi intressimäär jälgib Euroopa Keskpanga baasintressimäära seda ületava kindlaksmääratud marginaali tasemel.

21

(22)  EKP intressimäär, mis oli 2008. aasta juulis 4,25 %, langes 2009. aasta mais 1 %-ni.

22

(23)  Vt komisjoni otsus juhtumi N 725/09 kohta, National Asset Management Agency (NAMA) asutamine (ELT C 94, 14.4.2010, lk 10).

23

National Asset Management Agency (NAMA) asutamine

(24)  Vt komisjoni otsus juhtumi NN 48/08 kohta, Garantiiskeem Iirimaa pankade jaoks (ELT C 312, 6.12.2008, lk 2).

24

Garantiiskeem Iirimaa pankade jaoks

(25)  Vt komisjoni otsus juhtumi N 349/09 kohta, Krediidiasutuste abikõlblike kohustuste garantiiskeem (ELT C 72, 20.3.2010, lk 6) ja selle pikendused.

25

Krediidiasutuste abikõlblike kohustuste garantiiskeem

(26)  AIB: komisjoni otsus juhtumi N 241/09 kohta ja komisjoni otsus juhtumi SA.31891 (N 533/10) kohta;

26

EBS: komisjoni otsus juhtumi N 160/10 kohta.

(27)  Vt joonealune märkus 10.

27

(28)  Rahandusministri ja National Pension Reserve Fund Commission'i kapitalitoetus moodustas 6,1 miljardit eurot; uusi aktsiaid välja ei antud ja kõnealuse kapitalitoetuse eest vastutasu ei makstud.

28

(29)  Kirjeldatud otsuse N 241/09 põhjendustes 18–33.

29

(30)  Nii AIB kui ka EBSi suhtes varade väärtuse languse tõttu võetud toetusmeetmetega seotud abisummad on hinnangulised summad, kuna NAMA-le üleantud varade viimased osamaksed ootavad veel komisjoni heakskiitu. Hinnangud põhinevad Iirimaa 14. veebruaril 2013 esitatud teabel.

30

(31)  Konfidentsiaalne informatsioon

31

(32)  Kohustuste juhtimise toimingud: allutatud võla tagasiostmine või ümberkujundamine kapitaliinstrumentideks (esimese taseme põhiomavahendid), tavaliselt nimiväärtusest madalama hinnaga. Kõnealused toimingud võivad kujuneda ka võla nimiväärtuse vähendamiseks või varajaseks tagasiostmiseks muu kui nimiväärtuse eest.

32

(33)  Olukord 30. juuni 2013 seisuga.

33

(34)  Täistööaja ekvivalent.

34

(35)  ROE sisaldab eelisaktsiaid keskmises omakapitalis.

35

(36)  Välja arvatud omakapital.

36

(37)  Usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise 2011. aasta finantsvõimenduse vähendamise eesmärgid summas 20,5 miljardit eurot on täidetud.

37

(38)  Vähenemine on isegi suurem — 38 % — kui mõõta 2009. aasta näitajatega võrreldes, enne AIB ja EBSi ühinemist, kui AIB ja EBSi koguvarade suurus oli vastavalt 174,3 miljardit eurot ja 21,5 miljardit eurot.

38

(39)  Välja arvatud omakapital.

39

(40)  Laenuportfelli kahanemine tuleneb mahakandmistest ja tagasiostmistest, mis kokku ületab uute laenude mahtu.

40

(41)  NAMA poolt vastutasuks osalevate krediidiasutuste poolt talle üleantud (probleemsete) varade eest väljaantud võlakirjad. NAMA-le üleantud varade ostuhind tasuti riigi garanteeritud kõrgema järgu võlaväärtpaberite/võlakirjade väljaandmise kaudu NAMA poolt 95 % ulatuses ostuhinnast ja (mitte riigi garanteeritud) allutatud võlaväärtpaberite väljaandmise kaudu 5 % ulatuses.

41

(42)  Prognoositud likviidsuskattekordaja suhtarvud käsitlevad pangale kuuluvaid NAMA võlakirju kvaliteetsete likviidsete varadena, nagu soovitas Euroopa Pangandusjärelevalve oma 2013. aasta detsembri aruandes likviidsusmeetmete kohta. Stabiilse netorahastamise kordaja lõplikku koosseisu arutatakse tulevikus.

42

(43)  Olemasolev laenuportfell võrreldes uute laenudega.

43

(44)  Panga hüpoteeklaenuvõlgade lahendamise strateegia võeti kasutusele 2012. aastal ja sellele eelnesid konsultatsioonid Iiri valitsuse ja Iirimaa Keskpangaga hüpoteeklaenuvõlgade küsimuse võimalike lahenduste teemal. Selle strateegia alusel pakub pank hüpoteegiklientidele uusi makseraskuste tõttu restruktureerimise võimalusi. Hüpoteeklaenuvõlgade lahendamise programm on nüüdseks täielikult käivitunud ja olemas on üle 300 spetsialisti finantsraskustes olevate hüpoteegiklientidega tegelemiseks.

44

(45)  Alates 1. jaanuarist 2014, Basel III reeglite alusel.

45

(46)  Käesoleva otsuse tähenduses tähendab „minimaalne regulatiivne kapital” Iirimaa Keskpanga poolt Iiri pankadelt nõutavat kapitali.

46

(47)  Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalve poolt praegu läbiviidava põhjaliku hindamise raames kohaldatakse negatiivse stsenaariumi alusel esimese taseme põhiomavahenditele 5,5 % künnist.

47

(48)  Panga väljaantud tingimuslikult konverteeritavad võlakirjad on viivitamata ja kohustuslikult tagasiostetavad ja kujundatakse ümber lihtaktsiateks, kui esimese taseme omavahendite suhtarv (või esimese taseme põhiomavahendite suhtarv pärast kapitalinõuete direktiivi neljanda paketi rakendamise kuupäeva) langeb alla käivitava suhtarvu 8,25 %. Kapitalinõuete direktiivi neljas pakett (kapitalinõuete direktiiv ja määrus) (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

48

(49)  Kapitalinõuete direktiivi neljandale paketile vastavate uute reeglitega nõutakse muuhulgas, et pank arvestaks oma esimese taseme põhiomavahenditest maha enamiku oma edasilükkunud tulumaksu vara väärtusest, kaasa arvatud kogu edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb kasutamata maksukahjumitest. Esimese taseme põhiomavahenditest mahaarvamine tuleb teostada järk-järgult ja ühtlaselt kümne aasta jooksul.

49

(50)  Iirimaa Keskpank viis 2013. aastal läbi usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamisega hõlmatud krediidiasutuste (AIB, BoI ja PTSB) bilansi hindamise. Kõnealuse hindamise läbiviimise nõue lepiti programmi osana kokku Rahvusvahelise Valuutafondi, komisjoni ja Euroopa Keskpangaga. Hindamise, mis kujutab endast kindla ajahetke hindamist, kuna ei võtnud arvesse tulevasi kasumeid või realiseerimata kahjumeid, eesmärk on eraldiste ja riskiga kaalutud varade uuesti hindamine, et hinnata panga kapitali adekvaatsust 2013. aasta juuni seisuga.

50

(51)  Vt põhjendus 69.

51

(52)  Põhjalik hindamine, mille viisid läbi Euroopa Keskpank ja Euroopa Pangandusjärelevalve, kaasa arvatud suurte Euroopa pankade varade kvaliteedi läbivaatamine ja stressitest. Tulemusi oodatakse 2014. aasta oktoobris.

52

(53)  Rekapitaliseerimismeetmete osas vt: otsus juhtumi N 160/10 kohta, põhjendused 40–47; otsus juhtumi N 241/09 kohta, põhjendused 43–48; otsus juhtumi SA.31891 (N 553/10) kohta, põhjendused 59–65 ja otsus juhtumi SA.33296 kohta, põhjendused 54–60. Lisaks on komisjon eelnevates otsustes sätestanud, et krediidiasutuste finantstoetusskeemi ja abikõlblike kohustuste garantiiskeemi ja NAMA alusel antud toetus kujutab endast riigiabi (vt põhjendused 37 ja 41).

53

(54)  Vt tabel 3 vastavate summade osas krediidiasutuste finantstoetusskeemi ja abikõlblike kohustuste garantiiskeemi raames.

54

tabel 3

(55)  ELT C 216, 30.7.2013, lk 1 (vt eriti punkt 6).

55

(56)  Iirimaa Keskpanga presidendi 19. novembri 2010 kiri rahandusministrile.

56

(57)  Bilansimahu vähenemine on isegi suurem, kui vaadata AIB ja EBSi bilansimahte 2009. aastal enne ühinemist. Kokku oli kahel asutusel 2009. aastal vara üle 195 miljardi euro.

57

(58)  Vt käesoleva otsuse punkti 2.5.

58

(59)  Varajase pensionilejäämise ja vabatahtliku lahkumise programm.

59

(60)  Nagu kirjeldatud põhjenduses 68.

60

(61)  Vt põhjendus 46.

61

(62)  Alates 1. jaanuarist 2018 ei käsitleta eelisaktsiaid enam esimese taseme põhiomavahenditena.

62

(63)  Nagu kirjeldatud põhjenduses 68.

63

(64)  Vt põhjendused 32–39.

64

(65)  Vt käesoleva otsuse punkti 2.5.

65

(66)  Vt otsus juhtumi N 241/09 kohta, põhjendused 62–82, ja otsus juhtumis SA.33296 kohta, põhjendused 76–78.

66

(67)  Asjaomane konkurent kõnealuse kohustuse tähenduses on Iirimaal tegutsev krediidiasutus, mis ei viibi teenuste või tarbijate liikuvuse paketist meetmeid taotledes riigiabi raames ümberkorraldusperioodis.

67

(68)  Vt põhjendus 86 ja lisa.

68

---

LISA

TINGIMUSED — JUHTUM SA.29786 — IIRIMAA — AIB ÜMBERKORRALDAMINE

Iirimaa kohustub tagama, et 2012. aasta septembris esitatud AIB ümberkorralduskava, mida on muudetud ja täiendatud kirjalike teatistega, rakendatakse nõuetekohaselt ja täies ulatuses. Käesolevas dokumendis (edaspidi „tingimused”) on sätestatud AIB ümberkorraldamise tingimused (edaspidi „kohustused”), mida Iirimaa on kohustunud rakendama.

1.   Määratlused

Käesolevas dokumendis, kui kontekst ei nõua teisiti, hõlmab ainsus mitmust (ja vastupidi) ja siin kasutatud suurtähtedega kirjutatud mõistetel on järgmised tähendused:

| 1.1. | „Omandamine” — kasutatakse punktis 6.1 toodud tähenduses. |
| --- | --- |

1.1.

„Omandamine” — kasutatakse punktis 6.1 toodud tähenduses.

| 1.2. | „AIB” — Allied Irish Banks, p.l.c., kaasa arvatud tema tütarettevõtja ja sidusettevõtted. |
| --- | --- |

1.2.

„AIB” — Allied Irish Banks, p.l.c., kaasa arvatud tema tütarettevõtja ja sidusettevõtted.

| 1.3. | „Iga-aastased tegevuskulud” — 1) personalikulud, 2) üld- ja halduskulud ja 3) allahindlus, väärtuse langus ja amortisatsioon kokku. |
| --- | --- |

1.3.

„Iga-aastased tegevuskulud” — 1) personalikulud, 2) üld- ja halduskulud ja 3) allahindlus, väärtuse langus ja amortisatsioon kokku.

| 1.4. | „Tööpäev” — päev esmaspäevast reedeni (esmaspäev ja reede kaasa arvatud), kuid mitte Iirimaa riigipüha. |
| --- | --- |

1.4.

„Tööpäev” — päev esmaspäevast reedeni (esmaspäev ja reede kaasa arvatud), kuid mitte Iirimaa riigipüha.

| 1.5. | „Kapitali väljavool” — dividendide maksmine riigile lihtaktsiate arvel ja lihtaktsiate riigilt tagasiostmine. |
| --- | --- |

1.5.

„Kapitali väljavool” — dividendide maksmine riigile lihtaktsiate arvel ja lihtaktsiate riigilt tagasiostmine.

| 1.6. | „Keskpank” — Iirimaa Keskpank. |
| --- | --- |

1.6.

„Keskpank” — Iirimaa Keskpank.

| 1.7. | „CIR” — kulude ja tulude suhtarv, mille arvutamiseks jagatakse tegevuskulud tegevustuludega. |
| --- | --- |

1.7.

„CIR” — kulude ja tulude suhtarv, mille arvutamiseks jagatakse tegevuskulud tegevustuludega.

| 1.8. | „Punkt” — punkt eranditult käesolevas dokumendis ja see punkt moodustab dokumendi osa. Punktidel on pealkirjad ainult selguse eesmärgil ja need ei ole siduvad. |
| --- | --- |

1.8.

„Punkt” — punkt eranditult käesolevas dokumendis ja see punkt moodustab dokumendi osa. Punktidel on pealkirjad ainult selguse eesmärgil ja need ei ole siduvad.

| 1.9. | „Põhjalik hindamine” — Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalve poolt 2014. aastal kogu ELis läbiviidud stressitest, mis suurendab oluliste pankade, kaasa arvatud AIB bilansside läbipaistvust. |
| --- | --- |

1.9.

„Põhjalik hindamine” — Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalve poolt 2014. aastal kogu ELis läbiviidud stressitest, mis suurendab oluliste pankade, kaasa arvatud AIB bilansside läbipaistvust.

| 1.10. | „Omakapitaliks konverteeritav võlakiri” — AIB poolt riigile väljastatud 1,6 miljardi euro suurune tingimuslik teise taseme võlainstrument, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud 27. oktoobri 2011 noteerimisprospektis. |
| --- | --- |

1.10.

„Omakapitaliks konverteeritav võlakiri” — AIB poolt riigile väljastatud 1,6 miljardi euro suurune tingimuslik teise taseme võlainstrument, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud 27. oktoobri 2011 noteerimisprospektis.

| 1.11. | „Tarbijate liikuvuse pakett” — punktis 11.5 kirjeldatud meetmete pakett. |
| --- | --- |

1.11.

„Tarbijate liikuvuse pakett” — punktis 11.5 kirjeldatud meetmete pakett.

| 1.12. | „Lõpliku otsuse kuupäev” — kuupäev, mil Euroopa Komisjon teeb AIB ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse. |
| --- | --- |

1.12.

„Lõpliku otsuse kuupäev” — kuupäev, mil Euroopa Komisjon teeb AIB ümberkorralduskava kohta lõpliku otsuse.

| 1.13. | „Taotluse kuupäev” — kuupäev, mil asjaomane konkurent esitab AIB-le kirjalikult kehtiva taotluse seoses punktis 11.5 sätestatud tarbijate liikuvuse paketiga. |
| --- | --- |

1.13.

„Taotluse kuupäev” — kuupäev, mil asjaomane konkurent esitab AIB-le kirjalikult kehtiva taotluse seoses punktis 11.5 sätestatud tarbijate liikuvuse paketiga.

| 1.14. | „Raskustes VKEde portfell” — konkreetne VKEde laenude portfell AIB-s, mida haldab 31. detsembri 2012 seisuga AIB Financial Solutions Group ja millele laienevad keskpanga kehtestatud kriisilahendamise eesmärgid. |
| --- | --- |

1.14.

„Raskustes VKEde portfell” — konkreetne VKEde laenude portfell AIB-s, mida haldab 31. detsembri 2012 seisuga AIB Financial Solutions Group ja millele laienevad keskpanga kehtestatud kriisilahendamise eesmärgid.

| 1.15. | „EBS” — EBS Limited, kaasa arvatud tema tütarettevõtja ja sidusettevõtted. |
| --- | --- |

1.15.

„EBS” — EBS Limited, kaasa arvatud tema tütarettevõtja ja sidusettevõtted.

| 1.16. | „Lõplik otsus” — otsus, milles Euroopa Komisjon teeb otsuse ümberkorralduskava ning kogu riigiabi kohta, mis anti AIB-le ja EBSile enne ja pärast nende ühinemist. |
| --- | --- |

1.16.

„Lõplik otsus” — otsus, milles Euroopa Komisjon teeb otsuse ümberkorralduskava ning kogu riigiabi kohta, mis anti AIB-le ja EBSile enne ja pärast nende ühinemist.

| 1.17. | „FRAND” — õiglane, mõistlik ja mittediskrimineeriv. |
| --- | --- |

1.17.

„FRAND” — õiglane, mõistlik ja mittediskrimineeriv.

| 1.18. | „SKP” — Iirimaa sisemajanduse koguprodukt, mille on teatavaks teinud Iirimaa Statistika Keskamet. |
| --- | --- |

1.18.

„SKP” — Iirimaa sisemajanduse koguprodukt, mille on teatavaks teinud Iirimaa Statistika Keskamet.

| 1.19. | „Väärtuse langus” — esinevad objektiivsed tunnused vähemalt ühest sündmusest põhjustatud laenu väärtuse langemise kohta pärast vara esialgset tunnustamist („kahjujuhtum”) ning sel kahjujuhtumil (või juhtumitel) on selline mõju, et tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus on väiksem kui finantsvara või varade rühma jooksev bilansiline väärtus ja nõuab väärtuse languse eraldise tunnustamist kasumiaruandes. |
| --- | --- |

1.19.

„Väärtuse langus” — esinevad objektiivsed tunnused vähemalt ühest sündmusest põhjustatud laenu väärtuse langemise kohta pärast vara esialgset tunnustamist („kahjujuhtum”) ning sel kahjujuhtumil (või juhtumitel) on selline mõju, et tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus on väiksem kui finantsvara või varade rühma jooksev bilansiline väärtus ja nõuab väärtuse languse eraldise tunnustamist kasumiaruandes.

| 1.20. | „Lisakulu” — AIB-l meetmete kohaldamise käigus asjaomastele konkurentidele teenuste osutamise otsese tagajärjena tekkiv lisakulu. Lisakulu ei kata püsi- või muutuvkulusid, mida AIB kannaks meetmete puudumise korral. |
| --- | --- |

1.20.

„Lisakulu” — AIB-l meetmete kohaldamise käigus asjaomastele konkurentidele teenuste osutamise otsese tagajärjena tekkiv lisakulu. Lisakulu ei kata püsi- või muutuvkulusid, mida AIB kannaks meetmete puudumise korral.

| 1.21. | „Iirimaa” või „riik” — Iiri Vabariik, kaasa arvatud Iiri valitsusasutused, mis hõlmavad aeg-ajalt piiranguteta välisministeeriumi, rahandusministeeriumi ja keskpanka. |
| --- | --- |

1.21.

„Iirimaa” või „riik” — Iiri Vabariik, kaasa arvatud Iiri valitsusasutused, mis hõlmavad aeg-ajalt piiranguteta välisministeeriumi, rahandusministeeriumi ja keskpanka.

| 1.22. | „Hilinenud laenuvõlad” — laenud, mille puhul on möödunud vähemalt üheksakümmend päeva alates sellest, kui tasuti täies ulatuses lepingus ette nähtud makse, kaasa arvatud laenud ümberkorraldamise käigus, mille puhul esialgne laen ületab esialgset tähtaega rohkem kui 90 päeva. Kui laen või riskipositsioon on tähtajaks tasumata, teatatakse, et tähtajaks tasumata on kogu riskipositsioon, mitte ainult ülejäägi või viiviste summa. |
| --- | --- |

1.22.

„Hilinenud laenuvõlad” — laenud, mille puhul on möödunud vähemalt üheksakümmend päeva alates sellest, kui tasuti täies ulatuses lepingus ette nähtud makse, kaasa arvatud laenud ümberkorraldamise käigus, mille puhul esialgne laen ületab esialgset tähtaega rohkem kui 90 päeva. Kui laen või riskipositsioon on tähtajaks tasumata, teatatakse, et tähtajaks tasumata on kogu riskipositsioon, mitte ainult ülejäägi või viiviste summa.

| 1.23. | „Postitamise kuupäev” — kasutatakse punktis 11.5.2.2 toodud tähenduses. |
| --- | --- |

1.23.

„Postitamise kuupäev” — kasutatakse punktis 11.5.2.2 toodud tähenduses.

| 1.24. | „Turuosa” — protsentides väljendatud turu osakaal i) varudes või ii) voogudes, mis kuulub ettevõtjale Iirimaa konkreetsel turul (mis on asjaomase toote turg) ja mida mõõdetakse sobival praktilisel alusel sõltumatu välise uuringuallika poolt, kaasa arvatud AIB poolt järelevalvele esitatud ja järelevalve eest vastutava usaldusisiku poolt heaks kiidetud aruanded (heakskiitmisest ei keelduta põhjendamatult) juhtumipõhiselt enne taotluse kuupäeva. |
| --- | --- |

1.24.

„Turuosa” — protsentides väljendatud turu osakaal i) varudes või ii) voogudes, mis kuulub ettevõtjale Iirimaa konkreetsel turul (mis on asjaomase toote turg) ja mida mõõdetakse sobival praktilisel alusel sõltumatu välise uuringuallika poolt, kaasa arvatud AIB poolt järelevalvele esitatud ja järelevalve eest vastutava usaldusisiku poolt heaks kiidetud aruanded (heakskiitmisest ei keelduta põhjendamatult) juhtumipõhiselt enne taotluse kuupäeva.

| 1.25. | „Turundus, reklaam ja sponsorlus” — AIB äritegevuse (või äritegevuse osa) edendamine selliste kommunikatsioonivahendite kaudu nagu televisioon, raadio, trükimeedia, internet ja muud sarnased kommunikatsioonivahendid. |
| --- | --- |

1.25.

„Turundus, reklaam ja sponsorlus” — AIB äritegevuse (või äritegevuse osa) edendamine selliste kommunikatsioonivahendite kaudu nagu televisioon, raadio, trükimeedia, internet ja muud sarnased kommunikatsioonivahendid.

| 1.26. | „Materjal” — kasutatakse punktis 11.5.1.4 toodud tähenduses. |
| --- | --- |

1.26.

„Materjal” — kasutatakse punktis 11.5.1.4 toodud tähenduses.

| 1.27. | „Meetmed” — punktides 3–11 Iirimaa võetud kohustuste alusel AIB-le pandud kohustused. |
| --- | --- |

1.27.

„Meetmed” — punktides 3–11 Iirimaa võetud kohustuste alusel AIB-le pandud kohustused.

| 1.28. | „Järelevalve eest vastutav usaldusisik” — vähemalt üks füüsiline või juriidiline isik, kes on AIB-st sõltumatu ja kelle kiidab heaks Euroopa Komisjon ja nimetab ametisse AIB ja kelle kohustus on jälgida, kuidas AIB täidab lõplikule otsusele lisatud kohustusi ja kelle rolli kirjeldatakse põhjalikumalt lisas. |
| --- | --- |

1.28.

„Järelevalve eest vastutav usaldusisik” — vähemalt üks füüsiline või juriidiline isik, kes on AIB-st sõltumatu ja kelle kiidab heaks Euroopa Komisjon ja nimetab ametisse AIB ja kelle kohustus on jälgida, kuidas AIB täidab lõplikule otsusele lisatud kohustusi ja kelle rolli kirjeldatakse põhjalikumalt lisas.

| 1.29. | „Hüpoteegid” — kõik elamukinnisvaraga tagatud laenud Iirimaal, mille on andnud krediidiasutus või elamuhoiupank ja mille puhul on ettemakse eesmärk tavaliselt rahastada laenu tagatiseks oleva elamukinnisvara omandiõiguse muutumist või parendusi, kuid mis võib hõlmata ka varaga mitteseotud eesmärke. Kõik viited hüpoteekidele hõlmavad nii omaniku poolt kasutatavat kui ka väljaüürimiseks ostetavat vara. |
| --- | --- |

1.29.

„Hüpoteegid” — kõik elamukinnisvaraga tagatud laenud Iirimaal, mille on andnud krediidiasutus või elamuhoiupank ja mille puhul on ettemakse eesmärk tavaliselt rahastada laenu tagatiseks oleva elamukinnisvara omandiõiguse muutumist või parendusi, kuid mis võib hõlmata ka varaga mitteseotud eesmärke. Kõik viited hüpoteekidele hõlmavad nii omaniku poolt kasutatavat kui ka väljaüürimiseks ostetavat vara.

| 1.30. | „NAMA” –2009. aasta riikliku varahaldusameti seaduse alusel loodud National Asset Management Agency (riiklik varahaldusamet). |
| --- | --- |

1.30.

„NAMA” –2009. aasta riikliku varahaldusameti seaduse alusel loodud National Asset Management Agency (riiklik varahaldusamet).

| 1.31. | „Neto riskipositsioon” — kliendiga seotud bruto laenunõue selle kliendi vastu, millest on maha arvatud AIB poolt selle kliendiga seoses tehtud eraldis. |
| --- | --- |

1.31.

„Neto riskipositsioon” — kliendiga seotud bruto laenunõue selle kliendi vastu, millest on maha arvatud AIB poolt selle kliendiga seoses tehtud eraldis.

| 1.32. | „Teatamiskuupäev” — kuupäev, mil AIB teatab asjaomasele konkurendile, et AIB postitab tema materjali. |
| --- | --- |

1.32.

„Teatamiskuupäev” — kuupäev, mil AIB teatab asjaomasele konkurendile, et AIB postitab tema materjali.

| 1.33. | „NPRFC” — National Pension Reserve Fund Commission. |
| --- | --- |

1.33.

„NPRFC” — National Pension Reserve Fund Commission.

| 1.34. | „NPRFC eelisaktsiad” — NPRFC investeeringust tulenevad eelisaktsiad. |
| --- | --- |

1.34.

„NPRFC eelisaktsiad” — NPRFC investeeringust tulenevad eelisaktsiad.

| 1.35. | „NPRFC investeering” — NPRFC märgitud AIB eelisaktsiad summas 3,5 miljardit eurot ja lihtaktsiate optsioonide väljaandmine, mis viidi lõpule 31. mail 2009. |
| --- | --- |

1.35.

„NPRFC investeering” — NPRFC märgitud AIB eelisaktsiad summas 3,5 miljardit eurot ja lihtaktsiate optsioonide väljaandmine, mis viidi lõpule 31. mail 2009.

| 1.36. | „Lihtaktsiad” — lihtaktsiad väärtusega 0,01 eurot aktsia AIB kapitalis. |
| --- | --- |

1.36.

„Lihtaktsiad” — lihtaktsiad väärtusega 0,01 eurot aktsia AIB kapitalis.

| 1.37. | [...] |
| --- | --- |

1.37.

[...]

| 1.38. | „Asjaomane konkurent” — ettevõtja, kes taotluse kuupäeval 1) on Iirimaal või mujal litsentseeritud Iirimaal krediidiasutusena tegutsemiseks; 2) ei saa riigiabi (s.t pankasid, mis on saanud riigiabi ja mille ümberkorraldusperiood kestab, ei loeta asjaomasteks konkurentideks; asjaomasteks konkurentideks loetakse siiski pankasid, mis on saanud riigiabi, kuid mille ümberkorraldusperiood on lõppenud; ja 3) mille turuosa (kõiki sidusettevõtjaid arvestades) on alla 15 % varudest või voogudest asjaomase toote turul, kus AIB turuosa ületab 30 % varudest või voogudest asjaomase toote turul, võttes aluseks sõltumatu välise uuringuallika teostatud turuosa mõõtmise, kaasa arvatud AIB poolt järelevalvele esitatud ja järelevalve eest vastutava usaldusisiku poolt heaks kiidetud aruanded. |
| --- | --- |

1.38.

„Asjaomane konkurent” — ettevõtja, kes taotluse kuupäeval 1) on Iirimaal või mujal litsentseeritud Iirimaal krediidiasutusena tegutsemiseks; 2) ei saa riigiabi (s.t pankasid, mis on saanud riigiabi ja mille ümberkorraldusperiood kestab, ei loeta asjaomasteks konkurentideks; asjaomasteks konkurentideks loetakse siiski pankasid, mis on saanud riigiabi, kuid mille ümberkorraldusperiood on lõppenud; ja 3) mille turuosa (kõiki sidusettevõtjaid arvestades) on alla 15 % varudest või voogudest asjaomase toote turul, kus AIB turuosa ületab 30 % varudest või voogudest asjaomase toote turul, võttes aluseks sõltumatu välise uuringuallika teostatud turuosa mõõtmise, kaasa arvatud AIB poolt järelevalvele esitatud ja järelevalve eest vastutava usaldusisiku poolt heaks kiidetud aruanded.

| 1.39. | „Asjaomane toode” — i) eraisikute arvelduskontod; ii) eraisikute krediitkaardid; iii) ettevõtete arvelduskontod; iv) ettevõtete krediitkaardid, v) hüpoteegid ja vi) VKEde laenud ja korporatiivlaenud. |
| --- | --- |

1.39.

„Asjaomane toode” — i) eraisikute arvelduskontod; ii) eraisikute krediitkaardid; iii) ettevõtete arvelduskontod; iv) ettevõtete krediitkaardid, v) hüpoteegid ja vi) VKEde laenud ja korporatiivlaenud.

| 1.40. | „Ümberkorraldusperiood” — periood alates lõpliku otsuse kuupäevast kuni 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

1.40.

„Ümberkorraldusperiood” — periood alates lõpliku otsuse kuupäevast kuni 31. detsembrini 2017.

| 1.41. | „Ümberkorralduskava” — AIB poolt 2012. aasta septembris Iirimaa kaudu Euroopa Komisjonile esitatud kava, mida on aeg-ajalt muudetud ja täiendatud kirjalike teatistega. |
| --- | --- |

1.41.

„Ümberkorralduskava” — AIB poolt 2012. aasta septembris Iirimaa kaudu Euroopa Komisjonile esitatud kava, mida on aeg-ajalt muudetud ja täiendatud kirjalike teatistega.

| 1.42. | „Lisa” — käesoleva dokumendi lisa, mis moodustab dokumendi osa. Lisa on tingimuste lahutamatu osa ja võrdselt siduv. |
| --- | --- |

1.42.

„Lisa” — käesoleva dokumendi lisa, mis moodustab dokumendi osa. Lisa on tingimuste lahutamatu osa ja võrdselt siduv.

| 1.43. | „VKEde laenud” — kõik laenud, mis antakse Iirimaal majandustegevusega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele vastavalt komisjoni soovituses (1) sätestatud määratlusele, olenemata nende õiguslikust vormist (nt korporatsioon, usaldusühing, ainuomanik), kus töötab alla 250 inimese ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa 43 miljonit eurot. Kõnealused laenud hõlmavad tähtajaliste laenudena antavaid tagatisega ja tagatiseta laene, kindlaksmääratud kuni 15-aastase perioodi jooksul tagasimakstavaid hüpoteegiga tagatud kommertslaene ja varade finantseerimist ja kommertsfinantseerimist ja arvete diskonteerimist, kus asjaomase laenu intressimäär on konkreetset viiteintressimäära ületav muutuv või fikseeritud marginaal või laenu kogu või osaliseks perioodiks kindlaksmääratud intressimäär. Käesolev määratlus ei hõlma laene, mis antakse äriettevõtjatele, kes ei ole VKEd, tarbijatena tegutsevatele isikutele, valitsusele ja muudele finantstarbijate kategooriatele. |
| --- | --- |

1.43.

„VKEde laenud” — kõik laenud, mis antakse Iirimaal majandustegevusega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele vastavalt komisjoni soovituses (1) sätestatud määratlusele, olenemata nende õiguslikust vormist (nt korporatsioon, usaldusühing, ainuomanik), kus töötab alla 250 inimese ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa 43 miljonit eurot. Kõnealused laenud hõlmavad tähtajaliste laenudena antavaid tagatisega ja tagatiseta laene, kindlaksmääratud kuni 15-aastase perioodi jooksul tagasimakstavaid hüpoteegiga tagatud kommertslaene ja varade finantseerimist ja kommertsfinantseerimist ja arvete diskonteerimist, kus asjaomase laenu intressimäär on konkreetset viiteintressimäära ületav muutuv või fikseeritud marginaal või laenu kogu või osaliseks perioodiks kindlaksmääratud intressimäär. Käesolev määratlus ei hõlma laene, mis antakse äriettevõtjatele, kes ei ole VKEd, tarbijatena tegutsevatele isikutele, valitsusele ja muudele finantstarbijate kategooriatele.

| 1.44. | „Riigiabi” — kasutatakse käesolevates tingimustes punktis 2.1 toodud tähenduses. |
| --- | --- |

1.44.

„Riigiabi” — kasutatakse käesolevates tingimustes punktis 2.1 toodud tähenduses.

| 1.45. | „Kehtiv avaldus” — avaldus, mille esitab asjaomaseks konkurendiks olev ettevõtja, kes on taotluse kuupäeval asjaomane konkurent punktis 11.5 sisalduva teenuse jaoks ja milles on põhjendatud üksikasjalikkusega esitatud piisav teave, et võimaldada AIB-l teenust osutada. |
| --- | --- |

1.45.

„Kehtiv avaldus” — avaldus, mille esitab asjaomaseks konkurendiks olev ettevõtja, kes on taotluse kuupäeval asjaomane konkurent punktis 11.5 sisalduva teenuse jaoks ja milles on põhjendatud üksikasjalikkusega esitatud piisav teave, et võimaldada AIB-l teenust osutada.

2.   Meetmete alus

| 2.1. | Allpool toodud meetmete eeltingimus on, et Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) võtab vastu lõpliku otsuse, et EBSi ja AIB poolt saadud riigiabi, mis sisaldab Iirimaa 2008. aasta ja 2009. aasta panganduse garantiiskeemide riigiabi elementi, EBSi rekapitaliseerimisi Iirimaa poolt, nagu kirjeldatud 2. juuni 2010 päästmisotsuses N 160/10, ja AIB rekapitaliseerimisi, nagu kirjeldatud 12. mai 2009 päästmisotsuses N 241/09, 21. detsembri 2010 päästmisotsuses N 553/10 ja sellega seotud 15. juuli 2011 otsuses SA.33296 ja EBSile ja AIB-le NAMA tulemusena antud riigiabi (edaspidi nimetatakse kogu sellist abi „riigiabi”) on siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107–109. |
| --- | --- |

2.1.

Allpool toodud meetmete eeltingimus on, et Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) võtab vastu lõpliku otsuse, et EBSi ja AIB poolt saadud riigiabi, mis sisaldab Iirimaa 2008. aasta ja 2009. aasta panganduse garantiiskeemide riigiabi elementi, EBSi rekapitaliseerimisi Iirimaa poolt, nagu kirjeldatud 2. juuni 2010 päästmisotsuses N 160/10, ja AIB rekapitaliseerimisi, nagu kirjeldatud 12. mai 2009 päästmisotsuses N 241/09, 21. detsembri 2010 päästmisotsuses N 553/10 ja sellega seotud 15. juuli 2011 otsuses SA.33296 ja EBSile ja AIB-le NAMA tulemusena antud riigiabi (edaspidi nimetatakse kogu sellist abi „riigiabi”) on siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107–109.

| 2.2. | AIB teeb kõik mõistlikud jõupingutused, et täita talle Iirimaa võetud kohustustest tulenevate meetmete alusel pandud kohustused (kaasa arvatud kõikide vajalike lubade taotlemine ja saamine). |
| --- | --- |

2.2.

AIB teeb kõik mõistlikud jõupingutused, et täita talle Iirimaa võetud kohustustest tulenevate meetmete alusel pandud kohustused (kaasa arvatud kõikide vajalike lubade taotlemine ja saamine).

| 2.3. | Seoses AIB kohustusega kõnealuste meetmete rakendamiseks ei ole AIB kohustatud rikkuma ühtegi oma õiguslikku kohustust. Vastuolu korral käesolevates tingimustes sisalduvast meetmest tuleneva kohustuse ja AIB õiguslike kohustuste vahel teavitab AIB järelevalve eest vastutavat usaldusisikut ja kohustub esitama alternatiivse lahenduse, mis võimaldab AIB-l oma kohustusi täita. Järelevalve eest vastutav usaldusisik kontrollib komisjoniga konsulteerides, kas esitatud lahendus on kooskõlas tingimustes sisalduvate kohustuste ja AIB õiguslike kohustustega. |
| --- | --- |

2.3.

Seoses AIB kohustusega kõnealuste meetmete rakendamiseks ei ole AIB kohustatud rikkuma ühtegi oma õiguslikku kohustust. Vastuolu korral käesolevates tingimustes sisalduvast meetmest tuleneva kohustuse ja AIB õiguslike kohustuste vahel teavitab AIB järelevalve eest vastutavat usaldusisikut ja kohustub esitama alternatiivse lahenduse, mis võimaldab AIB-l oma kohustusi täita. Järelevalve eest vastutav usaldusisik kontrollib komisjoniga konsulteerides, kas esitatud lahendus on kooskõlas tingimustes sisalduvate kohustuste ja AIB õiguslike kohustustega.

3.   Laenuportfelli ümberkorraldamise kohustus

| 3.1. | Iirimaa tagab, et AIB saavutab hüpoteekide ja VKEde laenude valdkonnas järgmised laenu ümberkorraldamise eesmärgid (käesolevas punktis 3 märgitud protsendid on protsent kasutatud saldost eurodes igas sektoris), mis lepiti kokku osana ELi-IMFi programmist:






  3.1.1. | 31. detsembriks 2014 on restruktureeritud [80–100] % (2) raskustes VKEde portfellist (see tähendab, et AIB on ametlikult suhelnud läbivaadatud laenu (nt läbivaadatud laenuleping/tingimused) kliendiga või on algatatud kohtumenetlus); ja |
| --- | --- | --- |

3.1.

Iirimaa tagab, et AIB saavutab hüpoteekide ja VKEde laenude valdkonnas järgmised laenu ümberkorraldamise eesmärgid (käesolevas punktis 3 märgitud protsendid on protsent kasutatud saldost eurodes igas sektoris), mis lepiti kokku osana ELi-IMFi programmist:

3.1.1.

31. detsembriks 2014 on restruktureeritud [80–100] % (2) raskustes VKEde portfellist (see tähendab, et AIB on ametlikult suhelnud läbivaadatud laenu (nt läbivaadatud laenuleping/tingimused) kliendiga või on algatatud kohtumenetlus); ja

| 3.1.2. | 30. juuniks 2014 on AIB esitanud jätkusuutlikud lahendused 75 % hüpoteekide kohta, mis on hilinenud laenuvõlad, ja klientidega on sõlmitud kokkulepped lahenduste kohta 35 % hüpoteekide osas, mis on hilinenud laenuvõlad. |
| --- | --- |

3.1.2.

30. juuniks 2014 on AIB esitanud jätkusuutlikud lahendused 75 % hüpoteekide kohta, mis on hilinenud laenuvõlad, ja klientidega on sõlmitud kokkulepped lahenduste kohta 35 % hüpoteekide osas, mis on hilinenud laenuvõlad.

| 3.2. | Iirimaa tagab, et AIB võtab klientidega ühendust seoses muude laenuportfellidega, mida haldab AIB Financial Solutions Group ja esitab 31. detsembriks 2014 jätkusuutlikud lahendused [50–100] % kohta kõnealustest laenudest. |
| --- | --- |

3.2.

Iirimaa tagab, et AIB võtab klientidega ühendust seoses muude laenuportfellidega, mida haldab AIB Financial Solutions Group ja esitab 31. detsembriks 2014 jätkusuutlikud lahendused [50–100] % kohta kõnealustest laenudest.

| 3.3. | Iirimaa tagab, et ajavahemikus 3 kuud alates lõpliku otsuse kuupäevast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni kinnitab AIB metoodika hindamiseks, milline ümberkorraldamise lahendus on kõige sobivam VKEde laenude, ettevõtetele antud laenude ja kommertskinnisvaralaenude jaoks, mille väärtus on langenud ja/või mis on hilinenud laenuvõlad. Metoodika põhineb majanduslikel ja ärilistel kriteeriumidel ja hõlmab järgmist:






  3.3.1. | kui kliendiga seotud neto riskipositsioon ületab [2,5–10] miljonit eurot, viiakse läbi ümberkorraldamisvõimaluste nüüdispuhasväärtuse analüüs, mille eesmärk on viia AIB nüüdispuhasväärtus maksimumini, aga ka tagada, et VKEde või suurettevõtete elujõulisus ei satuks selle tulemusena ohtu, ja kui valitud lahenduse nüüdispuhasväärtus ei ole kõige kõrgem, peab see põhinema kontrollitavatel majanduslikel ja ärilistel kriteeriumidel ja otsus eeldab asjaomase AIB laenukomisjoni heakskiitu. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Iirimaa tagab, et ajavahemikus 3 kuud alates lõpliku otsuse kuupäevast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni kinnitab AIB metoodika hindamiseks, milline ümberkorraldamise lahendus on kõige sobivam VKEde laenude, ettevõtetele antud laenude ja kommertskinnisvaralaenude jaoks, mille väärtus on langenud ja/või mis on hilinenud laenuvõlad. Metoodika põhineb majanduslikel ja ärilistel kriteeriumidel ja hõlmab järgmist:

3.3.1.

kui kliendiga seotud neto riskipositsioon ületab [2,5–10] miljonit eurot, viiakse läbi ümberkorraldamisvõimaluste nüüdispuhasväärtuse analüüs, mille eesmärk on viia AIB nüüdispuhasväärtus maksimumini, aga ka tagada, et VKEde või suurettevõtete elujõulisus ei satuks selle tulemusena ohtu, ja kui valitud lahenduse nüüdispuhasväärtus ei ole kõige kõrgem, peab see põhinema kontrollitavatel majanduslikel ja ärilistel kriteeriumidel ja otsus eeldab asjaomase AIB laenukomisjoni heakskiitu.

| 3.3.2. | kui kliendiga seotud neto riskipositsioon ei ületa [2,5–10] miljonit eurot, tagab Iirimaa, et AIB rakendab tõhusalt ja järjepidevalt suunised eesmärgiga aidata otsustajatel leida nõuetekohased vahendid asjakohase ümberkorraldamisvõimaluse hindamiseks nii elujõuliste kui ka mitteelujõuliste klientide jaoks. |
| --- | --- |

3.3.2.

kui kliendiga seotud neto riskipositsioon ei ületa [2,5–10] miljonit eurot, tagab Iirimaa, et AIB rakendab tõhusalt ja järjepidevalt suunised eesmärgiga aidata otsustajatel leida nõuetekohased vahendid asjakohase ümberkorraldamisvõimaluse hindamiseks nii elujõuliste kui ka mitteelujõuliste klientide jaoks.

4.   Kohustus piirata laenude andmist kuni [...]

| 4.1. | Iirimaa tagab, et AIB seab uute laenude andmisel eesmärgiks üldpiirangu [...] [...] [...] ja [...] [...]. |
| --- | --- |

4.1.

Iirimaa tagab, et AIB seab uute laenude andmisel eesmärgiks üldpiirangu [...] [...] [...] ja [...] [...].

| 4.2. | AIB äranägemisel võivad uued laenud ületada punktis 4.1 osutatud [...] piirmäärasid, tingimusel, et [...] brutolaenude lõppsaldo kokku ei ületa [...] [...] lõpus ja [...] miljardit [...] lõpus. |
| --- | --- |

4.2.

AIB äranägemisel võivad uued laenud ületada punktis 4.1 osutatud [...] piirmäärasid, tingimusel, et [...] brutolaenude lõppsaldo kokku ei ületa [...] [...] lõpus ja [...] miljardit [...] lõpus.

5.   Kohustus seose turunduse, reklaami ja sponsorlusega Iirimaal

| 5.1. | Iirimaa tagab, et AIB piirab ümberkorraldusperioodi lõpuni oma turundusele, reklaamile ja sponsorlusele tehtavat väliskulutuste taset Iirimaal samale tasemele, nagu see oli 31. detsembril 2012 lõppenud majandusaastal (s.t [...] miljonit igal aastal). |
| --- | --- |

5.1.

Iirimaa tagab, et AIB piirab ümberkorraldusperioodi lõpuni oma turundusele, reklaamile ja sponsorlusele tehtavat väliskulutuste taset Iirimaal samale tasemele, nagu see oli 31. detsembril 2012 lõppenud majandusaastal (s.t [...] miljonit igal aastal).

| 5.2. | Iirimaa tagab, et AIB ei viita ümberkorraldusperioodi jooksul reklaamikampaanias AIB-le antud riigiabile ega võta meetmeid, mida võiks põhjendatult pidada agressiivseks äritavaks. |
| --- | --- |

5.2.

Iirimaa tagab, et AIB ei viita ümberkorraldusperioodi jooksul reklaamikampaanias AIB-le antud riigiabile ega võta meetmeid, mida võiks põhjendatult pidada agressiivseks äritavaks.

| 5.3. | Punktis 5.1 osutatud piirmäära ei kohaldata järgmisele: a) järelevalve- või valitsusasutuse poolt nõutud või soovitatud kulutused; ja/või b) mis tahes siinkohal toodud meetmega seotud kulutused; ja/või c) heategevusega seotud kulutused; ja/või d) mõistlikult vajalik algatus klientide ja teiste isikute nõustamiseks sellistes küsimustes nagu pettus, kuriteod (nt võltsitud pangatähed või pangaröövid, toodete tingimuste muudatused) või riski suurenemine. |
| --- | --- |

5.3.

Punktis 5.1 osutatud piirmäära ei kohaldata järgmisele: a) järelevalve- või valitsusasutuse poolt nõutud või soovitatud kulutused; ja/või b) mis tahes siinkohal toodud meetmega seotud kulutused; ja/või c) heategevusega seotud kulutused; ja/või d) mõistlikult vajalik algatus klientide ja teiste isikute nõustamiseks sellistes küsimustes nagu pettus, kuriteod (nt võltsitud pangatähed või pangaröövid, toodete tingimuste muudatused) või riski suurenemine.

6.   Kohustus mitte sooritada omandamisi ja nõustuda piirangutega AIB äritegevusele teatud ajaperioodiks

| 6.1. | Iirimaa tagab, et alates lõpliku otsuse kuupäevast kuni a) ümberkorraldusperioodi lõpuni; ja b) kuupäevani, mil NPRFC eelisaktsiad ja omakapitaliks konverteeritav võlakiri on täies ulatuses tagasi ostetud või ei kuulu enam Iirimaale, olenevalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei omanda AIB mis tahes põhjusel osalust üheski ettevõtjas (see tähendab ettevõtjas, kelle õiguslik vorm on ettevõte või kellel on varade pakett, mis moodustab äritegevuse) (edaspidi „omandamine”), välja arvatud punktis 6.2 sätestatud erandite korral. |
| --- | --- |

6.1.

Iirimaa tagab, et alates lõpliku otsuse kuupäevast kuni a) ümberkorraldusperioodi lõpuni; ja b) kuupäevani, mil NPRFC eelisaktsiad ja omakapitaliks konverteeritav võlakiri on täies ulatuses tagasi ostetud või ei kuulu enam Iirimaale, olenevalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei omanda AIB mis tahes põhjusel osalust üheski ettevõtjas (see tähendab ettevõtjas, kelle õiguslik vorm on ettevõte või kellel on varade pakett, mis moodustab äritegevuse) (edaspidi „omandamine”), välja arvatud punktis 6.2 sätestatud erandite korral.

| 6.2. | AIB võib omandamise sooritada:






  6.2.1. | komisjoni eelneval kirjalikul nõusolekul, mis antakse alusel, et omandamine on vajalik erakorralistel asjaoludel, et taastada finantsstabiilsus või tagada tõhus konkurents; |
| --- | --- | --- |

6.2.

AIB võib omandamise sooritada:

6.2.1.

komisjoni eelneval kirjalikul nõusolekul, mis antakse alusel, et omandamine on vajalik erakorralistel asjaoludel, et taastada finantsstabiilsus või tagada tõhus konkurents;

| 6.2.2. | kui AIB poolt omandamise eest tasutud ostuhind (välja arvatud võla enda kanda võtmine) on alla 0,01 % AIB koguvaradest lõpliku otsuse kuupäeval ja AIB poolt kõikide ümberkorraldusperioodil sooritatud omandamiste eest makstud ostuhind kokku (välja arvatud võla enda kanda võtmine) on alla 0,025 % AIB koguvaradest lõpliku otsuse kuupäeval; või |
| --- | --- |

6.2.2.

kui AIB poolt omandamise eest tasutud ostuhind (välja arvatud võla enda kanda võtmine) on alla 0,01 % AIB koguvaradest lõpliku otsuse kuupäeval ja AIB poolt kõikide ümberkorraldusperioodil sooritatud omandamiste eest makstud ostuhind kokku (välja arvatud võla enda kanda võtmine) on alla 0,025 % AIB koguvaradest lõpliku otsuse kuupäeval; või

| 6.2.3. | kui omandamine toimub tavapärase pangandustegevuse käigus raskustes olevate ettevõtete suhtes kehtivate nõuete haldamisel. |
| --- | --- |

6.2.3.

kui omandamine toimub tavapärase pangandustegevuse käigus raskustes olevate ettevõtete suhtes kehtivate nõuete haldamisel.

7.   Kohustused seoses kapitaliinstrumentide arvelt tehtavate maksetega

| 7.1. | Iirimaa tagab, et AIB ei tee omal äranägemisel kapitaliinstrumentide arvelt ümberkorraldusperioodi jooksul kupongimakseid ega kasuta vabatahtlikku tagasiostu võimalust, välja arvatud juhul, kui:






  7.1.1. | komisjon annab makseks või tagasiostu võimaluseks nõusoleku; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Iirimaa tagab, et AIB ei tee omal äranägemisel kapitaliinstrumentide arvelt ümberkorraldusperioodi jooksul kupongimakseid ega kasuta vabatahtlikku tagasiostu võimalust, välja arvatud juhul, kui:

7.1.1.

komisjon annab makseks või tagasiostu võimaluseks nõusoleku;

| 7.1.2. | kupongimakse tehakse riigile (tingimusel, et kõnealused maksed ei käivita kupongimakseid teistele investoritele, mis muidu ei oleks kohustuslikud); või |
| --- | --- |

7.1.2.

kupongimakse tehakse riigile (tingimusel, et kõnealused maksed ei käivita kupongimakseid teistele investoritele, mis muidu ei oleks kohustuslikud); või

| 7.1.3. | makse tuleneb hiljuti välja antud instrumendist (see tähendab instrumente, mis on välja antud lõpliku otsuse kuupäeval või pärast seda), tingimusel, et hiljuti välja antud instrumendi arvelt tehtav kupongimakse ei tekita õiguslikku kohustust teha kupongimakseid enne lõpliku otsuse kuupäeva eksisteerinud AIB väärtpaberite arvelt. |
| --- | --- |

7.1.3.

makse tuleneb hiljuti välja antud instrumendist (see tähendab instrumente, mis on välja antud lõpliku otsuse kuupäeval või pärast seda), tingimusel, et hiljuti välja antud instrumendi arvelt tehtav kupongimakse ei tekita õiguslikku kohustust teha kupongimakseid enne lõpliku otsuse kuupäeva eksisteerinud AIB väärtpaberite arvelt.

8.   Kohustus vähendada kulusid

| 8.1. | Iirimaa tagab, et AIB juhib aktiivselt kulusid, nii et 31. detsembril 2015:






  8.1.1. | ei ületa AIB iga-aastased tegevuskulud [...] miljonit eurot, mis on [200–600] miljonit eurot vähem kui finantsaruannetes esitatud 2012. aasta samaväärne näitaja; ja |
| --- | --- | --- |

8.1.

Iirimaa tagab, et AIB juhib aktiivselt kulusid, nii et 31. detsembril 2015:

8.1.1.

ei ületa AIB iga-aastased tegevuskulud [...] miljonit eurot, mis on [200–600] miljonit eurot vähem kui finantsaruannetes esitatud 2012. aasta samaväärne näitaja; ja

| 8.1.2. | AIB kulude ja tulude suhtarv ei ületa [45–65] %, välja arvatud juhul, kui SKP kasv on sellel ajal alla 2 %, sellisel juhul ei ületa AIB kulude ja tulude suhtarv [50–70] %. |
| --- | --- |

8.1.2.

AIB kulude ja tulude suhtarv ei ületa [45–65] %, välja arvatud juhul, kui SKP kasv on sellel ajal alla 2 %, sellisel juhul ei ületa AIB kulude ja tulude suhtarv [50–70] %.

9.   Kohustus seoses Iirimaa riigivõlakirjaga seotud AIB riskipositsiooniga

| 9.1. | Iirimaa tagab, et AIB-le kuuluvate Iirimaa riigivõlakirjade väärtus, välja arvatud NAMA välja antud võlakirjad, ei ületa ümberkorraldusperioodil ühelgi hetkel [10–20] miljardit eurot. |
| --- | --- |

9.1.

Iirimaa tagab, et AIB-le kuuluvate Iirimaa riigivõlakirjade väärtus, välja arvatud NAMA välja antud võlakirjad, ei ületa ümberkorraldusperioodil ühelgi hetkel [10–20] miljardit eurot.

10.   Kohustus riigiabi tagasimaksmiseks

| 10.1. | Iirimaa tagab, et AIB maksab riigiabi enne ümberkorraldusperioodi lõppu dividendide maksmise kaudu või muul teel tagasi, summas, mis on võrdne esimese taseme põhiomavahendite minimaalset suhtarvu ületava regulatiivse kapitali ülejäägiga (täielikult rakendatud Basel III alusel), nagu keskpank (pluss 1–4 % suurune puhver) 31. detsembril 2016 sätestas. |
| --- | --- |

10.1.

Iirimaa tagab, et AIB maksab riigiabi enne ümberkorraldusperioodi lõppu dividendide maksmise kaudu või muul teel tagasi, summas, mis on võrdne esimese taseme põhiomavahendite minimaalset suhtarvu ületava regulatiivse kapitali ülejäägiga (täielikult rakendatud Basel III alusel), nagu keskpank (pluss 1–4 % suurune puhver) 31. detsembril 2016 sätestas.

| 10.2. | Iirimaa ja AIB nõustuvad, et punktis 10.1 sätestatud kohustuse eeltingimus on kõikide järelevalveasutuste ja muude lubade saamine. |
| --- | --- |

10.2.

Iirimaa ja AIB nõustuvad, et punktis 10.1 sätestatud kohustuse eeltingimus on kõikide järelevalveasutuste ja muude lubade saamine.

| 10.3. | Punktis 10.1 sätestatud tagasimakse hõlbustamiseks tagab Iirimaa, et AIB ei astu samme, mis viiksid kapitali väljavooluni enne [...], välja arvatud juhul kui [...]. |
| --- | --- |

10.3.

Punktis 10.1 sätestatud tagasimakse hõlbustamiseks tagab Iirimaa, et AIB ei astu samme, mis viiksid kapitali väljavooluni enne [...], välja arvatud juhul kui [...].

| 10.4. | Punkte 10.1–10.3 piiramata säilitavad Iirimaa ja AIB võimaluse






  10.4.1. | konverteerida NPRFC eelisaktsiad nimiväärtuses osaliselt või täielikult kuni 13. maini 2014 ja pärast seda 125 %-ga märkimishinnast enne väljumissündmust või osana väljumissündmusest (või osalisest väljumisest), mis tekib riigi jaoks erasektorit kaasates; ja |
| --- | --- | --- |

10.4.

Punkte 10.1–10.3 piiramata säilitavad Iirimaa ja AIB võimaluse

10.4.1.

konverteerida NPRFC eelisaktsiad nimiväärtuses osaliselt või täielikult kuni 13. maini 2014 ja pärast seda 125 %-ga märkimishinnast enne väljumissündmust või osana väljumissündmusest (või osalisest väljumisest), mis tekib riigi jaoks erasektorit kaasates; ja

| 10.4.2. | võõrandada riigi omakapitaliks konverteeritav võlakiri igal ajal, olenemata sellest, et AIB-l ei ole võimalik riigi omakapitaliks konverteeritavat võlakirja tagasi osta enne põhjaliku hindamise lõppu, tingimusel, et saadakse järelevalveasutuse luba. |
| --- | --- |

10.4.2.

võõrandada riigi omakapitaliks konverteeritav võlakiri igal ajal, olenemata sellest, et AIB-l ei ole võimalik riigi omakapitaliks konverteeritavat võlakirja tagasi osta enne põhjaliku hindamise lõppu, tingimusel, et saadakse järelevalveasutuse luba.

11.   Kohustused võtta teatavaid konkurentsimeetmeid

| 11.1. | Iirimaa tagab, et alates 1. juulist 2014 võtab AIB kolme aasta jooksul teatavaid konkurentsimeetmeid, nimelt pakub asjaomastele konkurentidele a) teenuste paketti; ja b) tarbijate liikuvuse paketti. |
| --- | --- |

11.1.

Iirimaa tagab, et alates 1. juulist 2014 võtab AIB kolme aasta jooksul teatavaid konkurentsimeetmeid, nimelt pakub asjaomastele konkurentidele a) teenuste paketti; ja b) tarbijate liikuvuse paketti.

| 11.2. | Iirimaa tagab, et AIB maksab alates 1. juulist 2014 kolme aasta jooksul aastas 500 000 eurot üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaania läbiviimiseks (Iirimaa toetab kampaania läbiviimist asjaomase riigiasutuse kaudu), et tõsta teadlikkust ja edendada tarbijate üleminekut. |
| --- | --- |

11.2.

Iirimaa tagab, et AIB maksab alates 1. juulist 2014 kolme aasta jooksul aastas 500 000 eurot üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaania läbiviimiseks (Iirimaa toetab kampaania läbiviimist asjaomase riigiasutuse kaudu), et tõsta teadlikkust ja edendada tarbijate üleminekut.

| 11.3. | Punktiga 11 seotud AIB ja asjaomase konkurendi vahelise võimaliku vaidluse esitavad AIB ja asjaomane konkurent järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile, kelle otsus on siduv. |
| --- | --- |

11.3.

Punktiga 11 seotud AIB ja asjaomase konkurendi vahelise võimaliku vaidluse esitavad AIB ja asjaomane konkurent järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile, kelle otsus on siduv.

Teenuste pakett

| 11.4. | Iirimaa tagab, et AIB pakub asjaomastele konkurentidele, kes soovivad taolist paketti kasutada, teenuste paketti. |
| --- | --- |

11.4.

Iirimaa tagab, et AIB pakub asjaomastele konkurentidele, kes soovivad taolist paketti kasutada, teenuste paketti.

| 11.4.1. | AIB võimaldab asjaomastele konkurentidele FRAND tingimustel ja tingimustel, mis hüvitavad AIB lisakulud (kaasa arvatud oluline kapitalikulu ja kapitalikulu tähendab AIB vahendite kulu (nt võlg ja omakapital) oma äritegevuse toetamiseks):






  11.4.1.1. | juurdepääsu Iirimaa pankade kliiringsüsteemile (teenindades nii paberipõhiseid kui elektroonilisi tehinguid); |
| --- | --- | --- |

11.4.1.

AIB võimaldab asjaomastele konkurentidele FRAND tingimustel ja tingimustel, mis hüvitavad AIB lisakulud (kaasa arvatud oluline kapitalikulu ja kapitalikulu tähendab AIB vahendite kulu (nt võlg ja omakapital) oma äritegevuse toetamiseks):

11.4.1.1.

juurdepääsu Iirimaa pankade kliiringsüsteemile (teenindades nii paberipõhiseid kui elektroonilisi tehinguid);

| 11.4.1.2. | deebetkaardi juurdepääsu pangaautomaatide võrgule Iirimaal, mille liige AIB on; |
| --- | --- |

11.4.1.2.

deebetkaardi juurdepääsu pangaautomaatide võrgule Iirimaal, mille liige AIB on;

| 11.4.1.3. | juurdepääsu turuteabele (nt klientide üldine makseviivituste määr ja makro-/mikromajanduslikud üldandmed), aga juurdepääs eeldab vastavust kõikidele seadustele, seadustikele ja tavadele, kaasa arvatud need, mis on seotud andmekaitse, konfidentsiaalsuse, intellektuaalomandi, lepingute ja konkurentsiga, kuid ei piirdu nendega; |
| --- | --- |

11.4.1.3.

juurdepääsu turuteabele (nt klientide üldine makseviivituste määr ja makro-/mikromajanduslikud üldandmed), aga juurdepääs eeldab vastavust kõikidele seadustele, seadustikele ja tavadele, kaasa arvatud need, mis on seotud andmekaitse, konfidentsiaalsuse, intellektuaalomandi, lepingute ja konkurentsiga, kuid ei piirdu nendega;

| 11.4.1.4. | juurdepääsu rahaga varustamise ja selle jaotamise teenustele; ja |
| --- | --- |

11.4.1.4.

juurdepääsu rahaga varustamise ja selle jaotamise teenustele; ja

| 11.4.1.5. | välisvaluutaga varustamise ja selle jaotamise teenustele. |
| --- | --- |

11.4.1.5.

välisvaluutaga varustamise ja selle jaotamise teenustele.

| 11.4.2. | AIB kaalub nõuetekohaselt kõiki asjaomase konkurendi poolt järelevalve eest vastutava usaldusisiku kaudu esitatud mõistlikke taotlusi punktis 11.4.1 sätestatud teenuste muutmiseks. Kahtluste vältimiseks on kõnealuste teenuste osutamine vastavuses kõikide kohaldatavate seaduste, seadustike ja tavadega üldiselt (kaasa arvatud, kuid mitte ainult ELi makseteenuste direktiiv) ja AIB on kohustatud osutama ainult selliseid teenuseid, mis on tema kontrolli all ja milleks ta on volitatud. |
| --- | --- |

11.4.2.

AIB kaalub nõuetekohaselt kõiki asjaomase konkurendi poolt järelevalve eest vastutava usaldusisiku kaudu esitatud mõistlikke taotlusi punktis 11.4.1 sätestatud teenuste muutmiseks. Kahtluste vältimiseks on kõnealuste teenuste osutamine vastavuses kõikide kohaldatavate seaduste, seadustike ja tavadega üldiselt (kaasa arvatud, kuid mitte ainult ELi makseteenuste direktiiv) ja AIB on kohustatud osutama ainult selliseid teenuseid, mis on tema kontrolli all ja milleks ta on volitatud.

Tarbijate liikuvuse pakett

| 11.5. | Iirimaa tagab, et AIB pakub asjaomastele konkurentidele, kes soovivad taolist paketti kasutada, tarbijate liikuvuse paketti. |
| --- | --- |

11.5.

Iirimaa tagab, et AIB pakub asjaomastele konkurentidele, kes soovivad taolist paketti kasutada, tarbijate liikuvuse paketti.

| 11.5.1. | Tarbijate liikuvuse pakett võimaldab asjaomasel konkurendil lasta postitada oma olulise tootega seotud reklaammaterjal AIB klientidele, tingimusel, et kõik järgmised punkti 11.5.1 tingimused on täielikult täidetud:






  11.5.1.1. | AIB on saanud asjaomaselt konkurendilt kehtiva avalduse; |
| --- | --- | --- |

11.5.1.

Tarbijate liikuvuse pakett võimaldab asjaomasel konkurendil lasta postitada oma olulise tootega seotud reklaammaterjal AIB klientidele, tingimusel, et kõik järgmised punkti 11.5.1 tingimused on täielikult täidetud:

11.5.1.1.

AIB on saanud asjaomaselt konkurendilt kehtiva avalduse;

| 11.5.1.2. | asjaomane konkurent kvalifitseerub taotluse kuupäeval asjaomase konkurendina; |
| --- | --- |

11.5.1.2.

asjaomane konkurent kvalifitseerub taotluse kuupäeval asjaomase konkurendina;

| 11.5.1.3. | AIB turuosa seoses asjaomase tootega ületab taotluse kuupäeval 30 %; |
| --- | --- |

11.5.1.3.

AIB turuosa seoses asjaomase tootega ületab taotluse kuupäeval 30 %;

| 11.5.1.4. | asjaomane konkurent hüvitab AIB-le kommertstingimustel kõik kulud, mis on otseselt seotud asjaomase konkurendi asjaomase tootega seotud materjali (edaspidi „materjal”) postitamisega AIB klientidele (kaasa arvatud vajaduse korral kõnealuse materjali trükkimine, pakkimine ja postitamine). Asjaomased konkurendid vastutavad kõikide kulude eest, mis kaasnevad asjaomaste materjalide koostamise, AIB-le kättetoimetamise ja sellega seotud kuludega ja postikulu eest. Klientide valimise kulud seoses tarbijate liikuvuse paketiga kannab AIB. Muud kulud, mis ei ole otseselt seotud asjaomase konkurendi materjali AIB klientidele postitamisega, kannab AIB. |
| --- | --- |

11.5.1.4.

asjaomane konkurent hüvitab AIB-le kommertstingimustel kõik kulud, mis on otseselt seotud asjaomase konkurendi asjaomase tootega seotud materjali (edaspidi „materjal”) postitamisega AIB klientidele (kaasa arvatud vajaduse korral kõnealuse materjali trükkimine, pakkimine ja postitamine). Asjaomased konkurendid vastutavad kõikide kulude eest, mis kaasnevad asjaomaste materjalide koostamise, AIB-le kättetoimetamise ja sellega seotud kuludega ja postikulu eest. Klientide valimise kulud seoses tarbijate liikuvuse paketiga kannab AIB. Muud kulud, mis ei ole otseselt seotud asjaomase konkurendi materjali AIB klientidele postitamisega, kannab AIB.

| 11.5.1.5. | Asjaomane konkurent vastutab täies ulatuses materjali seaduslikkuse, täpsuse ja nõuetekohasuse eest ja annab AIB-le eelnevalt kirjaliku kinnituse kõikide kahjude või kahjustuste hüvitamise kohta, mida AIB kannab seoses postitamisega. Kahtluste vältimiseks ei ole AIB kohustatud materjale läbi vaatama ja AIB ei kanna vastutust materjali eest, mida on jaotatud käesoleva meetme alusel või käesoleva meetme täitmisel üldiselt; kui AIB ja asjaomase konkurendi vahel tekib sellega seoses vaidlus, siis esitatakse see järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile; ja |
| --- | --- |

11.5.1.5.

Asjaomane konkurent vastutab täies ulatuses materjali seaduslikkuse, täpsuse ja nõuetekohasuse eest ja annab AIB-le eelnevalt kirjaliku kinnituse kõikide kahjude või kahjustuste hüvitamise kohta, mida AIB kannab seoses postitamisega. Kahtluste vältimiseks ei ole AIB kohustatud materjale läbi vaatama ja AIB ei kanna vastutust materjali eest, mida on jaotatud käesoleva meetme alusel või käesoleva meetme täitmisel üldiselt; kui AIB ja asjaomase konkurendi vahel tekib sellega seoses vaidlus, siis esitatakse see järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile; ja

| 11.5.1.6. | AIB saab asjaomase konkurendi käest piisaval arvul jaotatava materjali koopiaid kella 17.00-ks viis täistööpäeva enne postitamise kuupäeva ja materjal vastab igakülgselt kõikidele kohaldatavatele seadustele, seadustikele ja tavadele. Vaidlus esitatakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile. |
| --- | --- |

11.5.1.6.

AIB saab asjaomase konkurendi käest piisaval arvul jaotatava materjali koopiaid kella 17.00-ks viis täistööpäeva enne postitamise kuupäeva ja materjal vastab igakülgselt kõikidele kohaldatavatele seadustele, seadustikele ja tavadele. Vaidlus esitatakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile.

| 11.5.2. | Järgnevat kohaldatakse AIB teostatavatele postitustele:






  11.5.2.1. | postitused jagatakse kuueks kuuekuuliseks perioodiks, esimene periood algab päeval, mis on 3 kuud pärast lõpliku otsuse kuupäeva. Nende perioodide jooksul võivad asjaomased konkurendid esitada AIB-le postitamise teostamiseks avalduse. Igal asjaomasel konkurendil on lubatud pöörduda AIB poole üks kord iga kuuekuulise postitusperioodi jooksul. |
| --- | --- | --- |

11.5.2.

Järgnevat kohaldatakse AIB teostatavatele postitustele:

11.5.2.1.

postitused jagatakse kuueks kuuekuuliseks perioodiks, esimene periood algab päeval, mis on 3 kuud pärast lõpliku otsuse kuupäeva. Nende perioodide jooksul võivad asjaomased konkurendid esitada AIB-le postitamise teostamiseks avalduse. Igal asjaomasel konkurendil on lubatud pöörduda AIB poole üks kord iga kuuekuulise postitusperioodi jooksul.

| 11.5.2.2. | Iga kuuekuulise postitusperioodi jooksul tehakse postitused kolmel eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeval (edaspidi „postitamise kuupäevad”), võttes arvesse asjaomase konkurendi huvi ja AIB postitamisgraafikut, tingimusel, et asjaomaste konkurentide esitatud taotluse kuupäev langeb mõistliku arvu päevade võrra postitamise kuupäevast varasemale ajale, et võimaldada AIB-l valmistuda mahukateks postitamisteks igal postitamise kuupäeval (ja taotlused peavad jõudma AIB-ni hiljemalt kell 17.00 (Dublini aeg) asjaomasel taotluse kuupäeval). AIB tagab, et postitamise kuupäevad avaldatakse eelnevalt AIB veebilehel, et anda huvitatud asjaomastele konkurentidele mõistlikult aega avalduse koostamiseks. Vaidlus esitatakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile. |
| --- | --- |

11.5.2.2.

Iga kuuekuulise postitusperioodi jooksul tehakse postitused kolmel eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeval (edaspidi „postitamise kuupäevad”), võttes arvesse asjaomase konkurendi huvi ja AIB postitamisgraafikut, tingimusel, et asjaomaste konkurentide esitatud taotluse kuupäev langeb mõistliku arvu päevade võrra postitamise kuupäevast varasemale ajale, et võimaldada AIB-l valmistuda mahukateks postitamisteks igal postitamise kuupäeval (ja taotlused peavad jõudma AIB-ni hiljemalt kell 17.00 (Dublini aeg) asjaomasel taotluse kuupäeval). AIB tagab, et postitamise kuupäevad avaldatakse eelnevalt AIB veebilehel, et anda huvitatud asjaomastele konkurentidele mõistlikult aega avalduse koostamiseks. Vaidlus esitatakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile.

| 11.5.2.3. | Postitamise eesmärgil valib AIB asjaomase konkurendi taotlusel juhuslikult kuni ühe kolmandiku oma kliendibaasist iga postitamise jaoks, mis toimub esimese kuuekuulise postitamisperioodi jooksul; kliendibaasi moodustavad AIB kliendid seoses asjaomase tootega, mida asjaomane konkurent kõnealuses postituses reklaamib ja see piirdub ainult nende AIB klientidega, kes on andnud oma nõusoleku AIB-lt turundusteabe saamiseks. Teisel kuuekuulisel postitamisperioodil valib AIB erineva kolmandiku oma kliendibaasist ja kolmandal perioodil viimase kolmandiku oma kliendibaasist. Sama protsessi korratakse järgmise 3 kuuekuulise postitamisperioodi jooksul. Järelevalve eest vastutav usaldusisik kontrollib klientide valimist AIB poolt. Asjaomase konkurendi taotlusel võib vähendada klientide arvu, kellega kuuekuulise perioodi jooksul ühendust võetakse, võttes aluseks filtreerimiskriteeriumid, mida AIB-l on lihtne rakendada (see tähendab, et filtreerimiseks vajalikud vahendid on AIB-le hõlpsasti kättesadavad või on AIB-s hõlpsasti arvutatavad). Vastavalt Iiri andmekaitseseadusele ei saadeta materjali ühelegi kliendile, kui klient ei ole andnud AIB-le nõusolekut sarnaste AIB materjalide saamiseks. |
| --- | --- |

11.5.2.3.

Postitamise eesmärgil valib AIB asjaomase konkurendi taotlusel juhuslikult kuni ühe kolmandiku oma kliendibaasist iga postitamise jaoks, mis toimub esimese kuuekuulise postitamisperioodi jooksul; kliendibaasi moodustavad AIB kliendid seoses asjaomase tootega, mida asjaomane konkurent kõnealuses postituses reklaamib ja see piirdub ainult nende AIB klientidega, kes on andnud oma nõusoleku AIB-lt turundusteabe saamiseks. Teisel kuuekuulisel postitamisperioodil valib AIB erineva kolmandiku oma kliendibaasist ja kolmandal perioodil viimase kolmandiku oma kliendibaasist. Sama protsessi korratakse järgmise 3 kuuekuulise postitamisperioodi jooksul. Järelevalve eest vastutav usaldusisik kontrollib klientide valimist AIB poolt. Asjaomase konkurendi taotlusel võib vähendada klientide arvu, kellega kuuekuulise perioodi jooksul ühendust võetakse, võttes aluseks filtreerimiskriteeriumid, mida AIB-l on lihtne rakendada (see tähendab, et filtreerimiseks vajalikud vahendid on AIB-le hõlpsasti kättesadavad või on AIB-s hõlpsasti arvutatavad). Vastavalt Iiri andmekaitseseadusele ei saadeta materjali ühelegi kliendile, kui klient ei ole andnud AIB-le nõusolekut sarnaste AIB materjalide saamiseks.

| 11.5.2.4. | Selle huvides, et tarbijaid ebamõistlikult reklaammaterjalidega üle ei ujutataks ja et viia maksimumini võimalus, et asjaomaste konkurentide antud materjali loetakse, ei postita AIB osana kõnealusest meetmest igal postitamise kuupäeval rohkem kui kahe asjaomase konkurendi materjali iga asjaomase toote kohta iga kuuekuulise postitamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

11.5.2.4.

Selle huvides, et tarbijaid ebamõistlikult reklaammaterjalidega üle ei ujutataks ja et viia maksimumini võimalus, et asjaomaste konkurentide antud materjali loetakse, ei postita AIB osana kõnealusest meetmest igal postitamise kuupäeval rohkem kui kahe asjaomase konkurendi materjali iga asjaomase toote kohta iga kuuekuulise postitamisperioodi jooksul.

| 11.5.2.5. | Kahtluste vältimiseks kasutamata postitamisvõimalused tühistatakse ja neid ei kanta edasi. |
| --- | --- |

11.5.2.5.

Kahtluste vältimiseks kasutamata postitamisvõimalused tühistatakse ja neid ei kanta edasi.

| 11.5.3. | Postitust haldab, töötleb ja teostab AIB (või tema esindaja) asjaomase konkurendi nimel ja arvel ilma asjaomase konkurendi panuse või osaluseta. Kahtluste vältimiseks ei ole asjaomasel konkurendil juurdepääsu AIB kliendibaasis olevatele nimedele ja aadressidele ega muudele üksikasjadele. |
| --- | --- |

11.5.3.

Postitust haldab, töötleb ja teostab AIB (või tema esindaja) asjaomase konkurendi nimel ja arvel ilma asjaomase konkurendi panuse või osaluseta. Kahtluste vältimiseks ei ole asjaomasel konkurendil juurdepääsu AIB kliendibaasis olevatele nimedele ja aadressidele ega muudele üksikasjadele.

| 11.5.4. | AIB on kohustatud saatma materjali mitte rohkem kui kahe asjaomase konkurendi nimel iga asjaomase toote kohta igal postitamise kuupäeval ja kõnealused kaks asjaomast konkurenti iga asjaomase toote kohta valitakse välja selles järjekorras, nagu nad AIB poole pöörduvad või juhul kui seoses iga postitamise kuupäevaga pöördub üheaegselt rohkem kui kaks asjaomast konkurenti asjaomase toote kohta, siis valib järelevalve eest vastutav usaldusisik kaks asjaomast konkurenti iga asjaomase toote kohta välja loosi teel. Selleks et avaldus oleks kehtiv, peab asjaomane konkurent kvalifitseeruma taotluse kuupäeval asjaomase konkurendina ja vastama kõikidele punktis 11.5.1 sätestatud tingimustele. AIB teavitab asjaomast konkurenti kirjalikult, kas tema taotlus on olnud edukas ja et AIB hakkab tema materjali postitama. |
| --- | --- |

11.5.4.

AIB on kohustatud saatma materjali mitte rohkem kui kahe asjaomase konkurendi nimel iga asjaomase toote kohta igal postitamise kuupäeval ja kõnealused kaks asjaomast konkurenti iga asjaomase toote kohta valitakse välja selles järjekorras, nagu nad AIB poole pöörduvad või juhul kui seoses iga postitamise kuupäevaga pöördub üheaegselt rohkem kui kaks asjaomast konkurenti asjaomase toote kohta, siis valib järelevalve eest vastutav usaldusisik kaks asjaomast konkurenti iga asjaomase toote kohta välja loosi teel. Selleks et avaldus oleks kehtiv, peab asjaomane konkurent kvalifitseeruma taotluse kuupäeval asjaomase konkurendina ja vastama kõikidele punktis 11.5.1 sätestatud tingimustele. AIB teavitab asjaomast konkurenti kirjalikult, kas tema taotlus on olnud edukas ja et AIB hakkab tema materjali postitama.

| 11.5.5. | Asjaomane konkurent võib taotleda materjali postitamist vähemalt ühe asjaomase toote kohta, kuid mitte teiste toodete kohta. Lisaks võib asjaomane konkurent juhtida klientide tähelepanu võimalusele oma pangasuhe täielikult või osaliselt üle viia ja teha üldisi viiteid teistele pangatoodetele. Taotlus on kehtiv, olenemata sellest, et see on taotlenud abi tarbijate liikuvuse meetmest, kui AIB turuosa seoses asjaomase tootega on alla 30 %, tingimusel, et taotluses soovitakse postitamist ka seoses nende asjaomaste toodetega, mille puhul AIB turuosa ületab 30 %. Kui asjaomaselt konkurendilt saadud turundusmaterjalid sisaldavad materjale asjaomastest toodetest erinevate toodete kohta (välja arvatud üldised viited pangasuhte täieliku või osalise üleviimise kohta ja üldised viited teistele pangatoodetele), ei ole AIB kohustatud selliseid materjale postitama, vaid teavitab asjaomast konkurenti oma otsusest, kui see on otstarbekas ja võimalik, siis õigeaegselt, et anda asjaomasele konkurendile võimalus muudetud materjalide uuesti esitamiseks. Sellega seotud mis tahes vaidlus esitatakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile. AIB ei ole kohustatud uuesti esitatud materjale postitama, kui need ei ole laekunud kella 17.00-ks viis täistööpäeva enne postitamise kuupäeva ja tingimusel, et uuesti esitatud materjalid vastavad punkti 11.5.5 tingimustele. |
| --- | --- |

11.5.5.

Asjaomane konkurent võib taotleda materjali postitamist vähemalt ühe asjaomase toote kohta, kuid mitte teiste toodete kohta. Lisaks võib asjaomane konkurent juhtida klientide tähelepanu võimalusele oma pangasuhe täielikult või osaliselt üle viia ja teha üldisi viiteid teistele pangatoodetele. Taotlus on kehtiv, olenemata sellest, et see on taotlenud abi tarbijate liikuvuse meetmest, kui AIB turuosa seoses asjaomase tootega on alla 30 %, tingimusel, et taotluses soovitakse postitamist ka seoses nende asjaomaste toodetega, mille puhul AIB turuosa ületab 30 %. Kui asjaomaselt konkurendilt saadud turundusmaterjalid sisaldavad materjale asjaomastest toodetest erinevate toodete kohta (välja arvatud üldised viited pangasuhte täieliku või osalise üleviimise kohta ja üldised viited teistele pangatoodetele), ei ole AIB kohustatud selliseid materjale postitama, vaid teavitab asjaomast konkurenti oma otsusest, kui see on otstarbekas ja võimalik, siis õigeaegselt, et anda asjaomasele konkurendile võimalus muudetud materjalide uuesti esitamiseks. Sellega seotud mis tahes vaidlus esitatakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule, kes tegutseb lahenduse leidmisel vahendajana. Juhul kui lahendust ei leita, esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik asja lahendamiseks komisjonile. AIB ei ole kohustatud uuesti esitatud materjale postitama, kui need ei ole laekunud kella 17.00-ks viis täistööpäeva enne postitamise kuupäeva ja tingimusel, et uuesti esitatud materjalid vastavad punkti 11.5.5 tingimustele.

| 11.5.6. | AIB kohustub seoses iga postitamiseks ette nähtud asjaomase tootega:






  11.5.6.1. | mitte edastama kliendile asjaomase tootega seotud reklaammaterjale kuue kuu jooksul pärast asjaomase konkurendi nimel toimunud ühendusevõtmist, kui klient oli ühenduse võtmiseks välja valitud ja temaga võeti asjaomase konkurendi nimel ühendust; |
| --- | --- | --- |

11.5.6.

AIB kohustub seoses iga postitamiseks ette nähtud asjaomase tootega:

11.5.6.1.

mitte edastama kliendile asjaomase tootega seotud reklaammaterjale kuue kuu jooksul pärast asjaomase konkurendi nimel toimunud ühendusevõtmist, kui klient oli ühenduse võtmiseks välja valitud ja temaga võeti asjaomase konkurendi nimel ühendust;

| 11.5.6.2. | mitte edastama kliendile asjaomase tootega seotud reklaammaterjale veel ühe aasta jooksul, kui klient läheb käesoleva meetme raames üle asjaomase konkurendi juurde ja AIB teab, et see klient on üle läinud; ja |
| --- | --- |

11.5.6.2.

mitte edastama kliendile asjaomase tootega seotud reklaammaterjale veel ühe aasta jooksul, kui klient läheb käesoleva meetme raames üle asjaomase konkurendi juurde ja AIB teab, et see klient on üle läinud; ja

| 11.5.6.3. | mitte edastama kliendile punktis 11.5.6.2 osutatud täiendava aasta jooksul reklaammaterjale, mis on konkreetselt ette nähtud asjaomase toote juurde üle läinud klientide tagasivõitmiseks. |
| --- | --- |

11.5.6.3.

mitte edastama kliendile punktis 11.5.6.2 osutatud täiendava aasta jooksul reklaammaterjale, mis on konkreetselt ette nähtud asjaomase toote juurde üle läinud klientide tagasivõitmiseks.

| 11.5.7. | Kahtluste vältimiseks jääb AIB-le õigus võtta kõnealuste klientidega ühendust järelevalvega seotud põhjustel ja osana algatusest, mis on mõistlikult vajalik klientide ja teiste isikute nõustamiseks sellistes küsimustes nagu pettus, kuriteod (nt võltsitud pangatähed või pangaröövid, toodete tingimuste muudatused) või riski suurenemine. |
| --- | --- |

11.5.7.

Kahtluste vältimiseks jääb AIB-le õigus võtta kõnealuste klientidega ühendust järelevalvega seotud põhjustel ja osana algatusest, mis on mõistlikult vajalik klientide ja teiste isikute nõustamiseks sellistes küsimustes nagu pettus, kuriteod (nt võltsitud pangatähed või pangaröövid, toodete tingimuste muudatused) või riski suurenemine.

| 11.5.8. | AIB tagab, et juhul kui AIB klient otsustab pärast asjaomase konkurendi materjalide postitamist oma äritegevuse osaliselt või täielikult asjaomase konkurendi juurde üle viia (kaasa arvatud nii asjaomased tooted kui ka muud tooted), ei takista AIB üleminekut mingil viisil ega nõua (trahvina) üleminekutasusid, välja arvatud juhul, kui seda nõuab seadus või õiguslik kohustus või kui need on osa AIB tootetingimustest. |
| --- | --- |

11.5.8.

AIB tagab, et juhul kui AIB klient otsustab pärast asjaomase konkurendi materjalide postitamist oma äritegevuse osaliselt või täielikult asjaomase konkurendi juurde üle viia (kaasa arvatud nii asjaomased tooted kui ka muud tooted), ei takista AIB üleminekut mingil viisil ega nõua (trahvina) üleminekutasusid, välja arvatud juhul, kui seda nõuab seadus või õiguslik kohustus või kui need on osa AIB tootetingimustest.

| 11.5.9. | Juhul kui asjaomase konkurendi turuosa suhtes esineb põhjendatud kahtlusi, esitab asjaomane konkurent rangelt konfidentsiaalsel alusel järelevalve eest vastutavale usaldusisikule teabe, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik võib põhjendatult nõuda asjaomase konkurendi turuosa kindlakstegemiseks asjaomase toote turul, kui asjaomane konkurent seda ei tee, siis ei ole tal õigust selle asjaomase toote jaoks tarbijate liikuvuse paketti kasutada. |
| --- | --- |

11.5.9.

Juhul kui asjaomase konkurendi turuosa suhtes esineb põhjendatud kahtlusi, esitab asjaomane konkurent rangelt konfidentsiaalsel alusel järelevalve eest vastutavale usaldusisikule teabe, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik võib põhjendatult nõuda asjaomase konkurendi turuosa kindlakstegemiseks asjaomase toote turul, kui asjaomane konkurent seda ei tee, siis ei ole tal õigust selle asjaomase toote jaoks tarbijate liikuvuse paketti kasutada.

LISA. JÄRELEVALVE EEST VASTUTAV USALDUSISIK

Käesolevas lisas on suurtähtedega kirjutatud mõistetel sama tähendus nagu esitatud eespool punktis 1.

I.   Ametisse nimetamise menetlus

| 1. | Iirimaa tagab, et AIB nimetab järelevalve eest vastutava usaldusisiku kohustustes sätestatud ülesannete täitmiseks ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku. |
| --- | --- |

1.

Iirimaa tagab, et AIB nimetab järelevalve eest vastutava usaldusisiku kohustustes sätestatud ülesannete täitmiseks ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku.

| 2. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik on AIB-st sõltumatu, tal on oma mandaadi täitmiseks vajalik kvalifikatsioon, näiteks investeerimispanga või konsultandi või audiitorina, ja tal ei ole ega teki huvide konflikti. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule maksab hüvitist AIB viisil, mis ei takista tema mandaadi sõltumatut ja tõhusat täitmist. |
| --- | --- |

2.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik on AIB-st sõltumatu, tal on oma mandaadi täitmiseks vajalik kvalifikatsioon, näiteks investeerimispanga või konsultandi või audiitorina, ja tal ei ole ega teki huvide konflikti. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule maksab hüvitist AIB viisil, mis ei takista tema mandaadi sõltumatut ja tõhusat täitmist.

II.   AIB ettepanek

| 3. | Iirimaa tagab, et hiljemalt kaks nädalat pärast lõpliku otsuse kuupäeva esitab AIB nimekirja vähemalt kahe isiku kohta, keda AIB soovib esitada komisjonile järelevalve eest vastutava usaldusisikuna heakskiitmiseks, märkides, kes nendest on AIB eelistatud valik. Ettepanek sisaldab komisjoni jaoks piisavalt teavet, et kontrollida, kas esitatud järelevalve eest vastutav usaldusisik vastab lõikes 2 sätestatud nõuetele ja sisaldab järgmist:






  a) | esitatud mandaadi täielikud tingimused, mis sisaldavad kõiki vajalikke sätteid, et võimaldada järelevalve eest vastutaval usaldusisikul täita oma ülesandeid kõnealuste kohustuste raames; ja |
| --- | --- | --- |

3.

Iirimaa tagab, et hiljemalt kaks nädalat pärast lõpliku otsuse kuupäeva esitab AIB nimekirja vähemalt kahe isiku kohta, keda AIB soovib esitada komisjonile järelevalve eest vastutava usaldusisikuna heakskiitmiseks, märkides, kes nendest on AIB eelistatud valik. Ettepanek sisaldab komisjoni jaoks piisavalt teavet, et kontrollida, kas esitatud järelevalve eest vastutav usaldusisik vastab lõikes 2 sätestatud nõuetele ja sisaldab järgmist:

a)

esitatud mandaadi täielikud tingimused, mis sisaldavad kõiki vajalikke sätteid, et võimaldada järelevalve eest vastutaval usaldusisikul täita oma ülesandeid kõnealuste kohustuste raames; ja

| b) | töökava ülevaade, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve eest vastutav usaldusisik kavatseb oma ülesandeid täita. |
| --- | --- |

b)

töökava ülevaade, milles kirjeldatakse, kuidas järelevalve eest vastutav usaldusisik kavatseb oma ülesandeid täita.

III.   Komisjoni poolne heakskiit või tagasilükkamine

| 4. | Komisjonil on õigus otsustada, kas kiita esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud heaks või lükata tagasi ja kiita heaks esitatud mandaat, tingimusel, et selles tehakse muudatused, mida komisjon peab järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesannete täitmiseks vajalikuks. Kui heaks kiidetakse ainult üks nimi, nimetab AIB ametisse või laseb ametisse nimetada järelevalve eest vastutava usaldusisikuna kõne all olnud üksikisiku või asutuse kooskõlas komisjoni heakskiidetud mandaadiga. Kui heaks kiidetakse rohkem kui üks nimi, on AIB-l õigus ametisse nimetatav järelevalve eest vastutav usaldusisik heakskiidetud nimede seast vabalt valida. Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse ühe nädala jooksul alates komisjoni heakskiidu saamisest kooskõlas komisjoni heakskiidetud mandaadiga. |
| --- | --- |

4.

Komisjonil on õigus otsustada, kas kiita esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud heaks või lükata tagasi ja kiita heaks esitatud mandaat, tingimusel, et selles tehakse muudatused, mida komisjon peab järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesannete täitmiseks vajalikuks. Kui heaks kiidetakse ainult üks nimi, nimetab AIB ametisse või laseb ametisse nimetada järelevalve eest vastutava usaldusisikuna kõne all olnud üksikisiku või asutuse kooskõlas komisjoni heakskiidetud mandaadiga. Kui heaks kiidetakse rohkem kui üks nimi, on AIB-l õigus ametisse nimetatav järelevalve eest vastutav usaldusisik heakskiidetud nimede seast vabalt valida. Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse ühe nädala jooksul alates komisjoni heakskiidu saamisest kooskõlas komisjoni heakskiidetud mandaadiga.

IV.   AIB uus ettepanek

| 5. | Kui tagasi lükatakse kõik esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud, tagab Iirimaa, et AIB esitab ühe nädala jooksul alates tagasilükkamise teate saamisest veel vähemalt kahe üksikisiku või asutuse nimed kooskõlas lõikes 3 sätestatud nõuete ja menetlusega. |
| --- | --- |

5.

Kui tagasi lükatakse kõik esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud, tagab Iirimaa, et AIB esitab ühe nädala jooksul alates tagasilükkamise teate saamisest veel vähemalt kahe üksikisiku või asutuse nimed kooskõlas lõikes 3 sätestatud nõuete ja menetlusega.

V.   Komisjoni nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik

| 6. | Kui komisjon lükkab tagasi kõik järgmised esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud, nimetab komisjon järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kelle nimetab ametisse või laseb ametisse nimetada AIB kooskõlas komisjoni heakskiidetud usaldusisiku mandaadiga. |
| --- | --- |

6.

Kui komisjon lükkab tagasi kõik järgmised esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud, nimetab komisjon järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kelle nimetab ametisse või laseb ametisse nimetada AIB kooskõlas komisjoni heakskiidetud usaldusisiku mandaadiga.

VI.   Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanded

| 7. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik asub täitma oma konkreetseid kohustusi, et tagada nõuetele vastavus. Komisjon võib omal algatusel või järelevalve eest vastutava usaldusisiku või AIB taotlusel anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule korraldusi või juhiseid, et tagada lõplikule otsusele lisatud kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

7.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik asub täitma oma konkreetseid kohustusi, et tagada nõuetele vastavus. Komisjon võib omal algatusel või järelevalve eest vastutava usaldusisiku või AIB taotlusel anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule korraldusi või juhiseid, et tagada lõplikule otsusele lisatud kohustuste täitmine.

VII.   Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanded ja kohustused

| 8. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik






  a) | esitab oma esimeses aruandes komisjonile üksikasjaliku töökava, milles kirjeldab, kuidas ta kavatseb jälgida lõplikule otsusele lisatud kohustuste täitmist; |
| --- | --- | --- |

8.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik

a)

esitab oma esimeses aruandes komisjonile üksikasjaliku töökava, milles kirjeldab, kuidas ta kavatseb jälgida lõplikule otsusele lisatud kohustuste täitmist;

| b) | jälgib kõikide lõplikus otsuses ja tingimuste punktides 3–11 toodud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

b)

jälgib kõikide lõplikus otsuses ja tingimuste punktides 3–11 toodud kohustuste täitmist;

| c) | täidab muid ülesandeid, mis on järelevalve eest vastutavale usaldusisikule lõplikule otsusele lisatud kohustuste raames antud; |
| --- | --- |

c)

täidab muid ülesandeid, mis on järelevalve eest vastutavale usaldusisikule lõplikule otsusele lisatud kohustuste raames antud;

| d) | esitab AIB-le meetmed, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik peab vajalikuks, et tagada lõplikule otsusele lisatud kohustuste täitmine AIB poolt; ja |
| --- | --- |

d)

esitab AIB-le meetmed, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik peab vajalikuks, et tagada lõplikule otsusele lisatud kohustuste täitmine AIB poolt; ja

| e) | esitab komisjonile 15 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu kirjaliku aruande, saates AIB-le samal ajal mittekonfidentsiaalse koopia. Aruanne hõlmab tingimuste punktide 3–11 teostamist ja juhtimist, nii et komisjonil on võimalik hinnata, kas äritegevus toimub nõuetele vastaval viisil. Lisaks kõnealustele aruannetele esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik komisjonile viivitamata kirjaliku aruande, saates AIB-le samal ajal mittekonfidentsiaalse koopia, kui ta teeb põhjendatud alustel järelduse, et AIB ei suuda Iirimaa võetud kohustusi täita. |
| --- | --- |

e)

esitab komisjonile 15 päeva jooksul pärast iga kvartali lõppu kirjaliku aruande, saates AIB-le samal ajal mittekonfidentsiaalse koopia. Aruanne hõlmab tingimuste punktide 3–11 teostamist ja juhtimist, nii et komisjonil on võimalik hinnata, kas äritegevus toimub nõuetele vastaval viisil. Lisaks kõnealustele aruannetele esitab järelevalve eest vastutav usaldusisik komisjonile viivitamata kirjaliku aruande, saates AIB-le samal ajal mittekonfidentsiaalse koopia, kui ta teeb põhjendatud alustel järelduse, et AIB ei suuda Iirimaa võetud kohustusi täita.

VIII.   AIB ülesanded ja kohustused

| 9. | Iirimaa tagab, et AIB pakub ja laseb oma nõustajatel pakkuda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule kogu koostööd, abi ja teavet, mida järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on õigus oma ülesannete täitmiseks põhjendatult nõuda. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on täielik ja igakülgne juurdepääs AIB raamatupidamisele, registritele, dokumentidele, juhtkonnale või teistele töötajatele, seadmetele, asukohtadele ja tehnilisele teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks kohustuste raames ja AIB annab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule nõudmisel mis tahes dokumendi koopiad. AIB annab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule oma ruumides kasutada vähemalt ühe büroo ja on kättesaadav kohtumisteks, et varustada järelevalve eest vastutavat usaldusisikut kogu teabega, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

9.

Iirimaa tagab, et AIB pakub ja laseb oma nõustajatel pakkuda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule kogu koostööd, abi ja teavet, mida järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on õigus oma ülesannete täitmiseks põhjendatult nõuda. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on täielik ja igakülgne juurdepääs AIB raamatupidamisele, registritele, dokumentidele, juhtkonnale või teistele töötajatele, seadmetele, asukohtadele ja tehnilisele teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks kohustuste raames ja AIB annab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule nõudmisel mis tahes dokumendi koopiad. AIB annab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule oma ruumides kasutada vähemalt ühe büroo ja on kättesaadav kohtumisteks, et varustada järelevalve eest vastutavat usaldusisikut kogu teabega, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks.

| 10. | Iirimaa tagab, et AIB osutab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule kogu juhtimis- ja haldusalast toetust, mida ta põhjendatult nõuab. |
| --- | --- |

10.

Iirimaa tagab, et AIB osutab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule kogu juhtimis- ja haldusalast toetust, mida ta põhjendatult nõuab.

| 11. | Iirimaa tagab, et AIB hüvitab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ning tema töötajatele ja esindajatele kahju (igaüks edaspidi „
  kindlustatud osapool
  ”) ja hoidub kindlustatud osapooli kahjustamast ja nõustub käesolevaga, et kindlustatud osapool ei kanna AIB ees vastutust tagajärgede eest, mis tulenevad järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesannete täitmisest kohustuste raames, välja arvatud juhul, kui kohustused tulenevad järelevalve eest vastutava usaldusisiku, tema töötajate, esindajate või nõustajate tahtlikust viivitusest, kergemeelsusest, raskest hooletusest või pahatahtlikkusest. |
| --- | --- |

11.

Iirimaa tagab, et AIB hüvitab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ning tema töötajatele ja esindajatele kahju (igaüks edaspidi „
  kindlustatud osapool
  ”) ja hoidub kindlustatud osapooli kahjustamast ja nõustub käesolevaga, et kindlustatud osapool ei kanna AIB ees vastutust tagajärgede eest, mis tulenevad järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesannete täitmisest kohustuste raames, välja arvatud juhul, kui kohustused tulenevad järelevalve eest vastutava usaldusisiku, tema töötajate, esindajate või nõustajate tahtlikust viivitusest, kergemeelsusest, raskest hooletusest või pahatahtlikkusest.

| 12. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik võib AIB kulul nimetada ametisse nõustajad (eelkõige ettevõtte rahanduse ja õigusnõustamise alal), tingimusel, et AIB annab selleks nõusoleku (nõusoleku andmisest ei tohi põhjendamatult keelduda ega sellega viivitada), kui järelevalve eest vastutav usaldusisik on seisukohal, et kõnealuste nõustajate ametisse nimetamine on vajalik või asjakohane tema ülesannete ja kohustuste täitmiseks mandaadi raames, tingimusel, et järelevalve eest vastutaval usaldusisikul tekkivad tasud ja muud kulud on mõistlikud. Kui AIB keeldub järelevalve eest vastutava usaldusisiku esitatud nõustajate heakskiitmisest, võib komisjon tema asemel kõnealuste nõustajate ametissenimetamise pärast AIB ärakuulamist heaks kiita. Nõustajatele on õigus juhiseid anda ainult järelevalve eest vastutaval usaldusisikul. |
| --- | --- |

12.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik võib AIB kulul nimetada ametisse nõustajad (eelkõige ettevõtte rahanduse ja õigusnõustamise alal), tingimusel, et AIB annab selleks nõusoleku (nõusoleku andmisest ei tohi põhjendamatult keelduda ega sellega viivitada), kui järelevalve eest vastutav usaldusisik on seisukohal, et kõnealuste nõustajate ametisse nimetamine on vajalik või asjakohane tema ülesannete ja kohustuste täitmiseks mandaadi raames, tingimusel, et järelevalve eest vastutaval usaldusisikul tekkivad tasud ja muud kulud on mõistlikud. Kui AIB keeldub järelevalve eest vastutava usaldusisiku esitatud nõustajate heakskiitmisest, võib komisjon tema asemel kõnealuste nõustajate ametissenimetamise pärast AIB ärakuulamist heaks kiita. Nõustajatele on õigus juhiseid anda ainult järelevalve eest vastutaval usaldusisikul.

IX.   Järelevalve eest vastutava usaldusisiku asendamine, vastutusest vabastamine ja uuesti ametisse nimetamine

| 13. | Kui järelevalve eest vastutav usaldusisik lakkab täitmast oma ülesandeid kohustuste raames või muul olulisel põhjusel, kaasa arvatud järelevalve eest vastutava usaldusisiku kokkupuude huvide konfliktiga:






  a) | võib komisjon pärast järelevalve eest vastutava usaldusisiku ärakuulamist nõuda AIB-lt järelevalve eest vastutava usaldusisiku asendamist; või |
| --- | --- | --- |

13.

Kui järelevalve eest vastutav usaldusisik lakkab täitmast oma ülesandeid kohustuste raames või muul olulisel põhjusel, kaasa arvatud järelevalve eest vastutava usaldusisiku kokkupuude huvide konfliktiga:

a)

võib komisjon pärast järelevalve eest vastutava usaldusisiku ärakuulamist nõuda AIB-lt järelevalve eest vastutava usaldusisiku asendamist; või

| b) | AIB võib komisjoni eelneval heakskiidul järelevalve eest vastutava usaldusisiku asendada. |
| --- | --- |

b)

AIB võib komisjoni eelneval heakskiidul järelevalve eest vastutava usaldusisiku asendada.

| 14. | Kui järelevalve eest vastutav usaldusisik vastavalt lõikele 13 tagasi kutsutakse, võidakse järelevalve eest vastutavalt usaldusisikult nõuda, et ta jätkaks oma ülesannete täitmist, kuni on kohal uus järelevalve eest vastutav usaldusisik, kellele järelevalve eest vastutav usaldusisik on kogu asjaomase teabe täielikult üle andnud. Uus järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse kooskõlas lõigetes 3–6 osutatud menetlusega. |
| --- | --- |

14.

Kui järelevalve eest vastutav usaldusisik vastavalt lõikele 13 tagasi kutsutakse, võidakse järelevalve eest vastutavalt usaldusisikult nõuda, et ta jätkaks oma ülesannete täitmist, kuni on kohal uus järelevalve eest vastutav usaldusisik, kellele järelevalve eest vastutav usaldusisik on kogu asjaomase teabe täielikult üle andnud. Uus järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse kooskõlas lõigetes 3–6 osutatud menetlusega.

| 15. | Lisaks tagasikutsumisele vastavalt lõikele 13 lõpetab järelevalve eest vastutav usaldusisik tegutsemise järelevalve eest vastutava usaldusisikuna ainult siis, kui komisjon on vabastanud ta kõikidest ülesannetest pärast seda, kui on täidetud kõik järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ülesandeks tehtud kohustused. Komisjon võib siiski igal ajal nõuda järelevalve eest vastutava usaldusisiku uuesti ametisse nimetamist, kui hiljem selgub, et asjaomaseid meetmeid ei rakendatud täielikult ja nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

15.

Lisaks tagasikutsumisele vastavalt lõikele 13 lõpetab järelevalve eest vastutav usaldusisik tegutsemise järelevalve eest vastutava usaldusisikuna ainult siis, kui komisjon on vabastanud ta kõikidest ülesannetest pärast seda, kui on täidetud kõik järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ülesandeks tehtud kohustused. Komisjon võib siiski igal ajal nõuda järelevalve eest vastutava usaldusisiku uuesti ametisse nimetamist, kui hiljem selgub, et asjaomaseid meetmeid ei rakendatud täielikult ja nõuetekohaselt.

---

(1)  Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ, 6. mai 2003, mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (EÜT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(2)  Keskpanga eesmärk. Keskpank võib teha muudatusi.

---

| 18.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/75

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/219,

29. jaanuar 2015,

millega asendatakse rakendusotsuse 2013/115/EL (milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamatut ja muid rakendusmeetmeid) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 326 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõiget 1, artikli 20 lõiget 3, artikli 22 punkti a, artikli 36 lõiget 4 ja artikli 37 lõiget 7,

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsust (EÜ) 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõiget 1, artikli 20 lõiget 4, artikli 22 punkti a, artikli 51 lõiget 4 ja artikli 52 lõiget 7,

olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) võeti kasutusele 9. aprillil 2013. See sisaldab piisavalt teavet isikute ja esemete tuvastamiseks ja ettenähtud meetmete võtmiseks. SIS II tõhusa toimimise tagamiseks vahetavad liikmesriigid ka hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet. Täiendavat teavet vahetatakse SIRENE büroode kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) võeti kasutusele 9. aprillil 2013. See sisaldab piisavalt teavet isikute ja esemete tuvastamiseks ja ettenähtud meetmete võtmiseks. SIS II tõhusa toimimise tagamiseks vahetavad liikmesriigid ka hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet. Täiendavat teavet vahetatakse SIRENE büroode kaudu.

| (2) | Selleks et hõlbustada SIRENE büroode ja SIRENE tegevuses osalevate SIS II kasutajate tööd, võeti 2008. aastal komisjoni otsusega 2008/333/EÜ (3) (tollane esimese samba õigusakt) ning komisjoni otsusega 2008/334/JSK (4) (kolmanda samba õigusakt) vastu SIRENE käsiraamat. Kõnealused otsused asendati komisjoni rakenduseotsusega 2013/115/EL (5) eesmärgiga paremini rahuldada SIRENE tegevuses osalevate kasutajate ja töötajate vajadusi, muuta töökorda sidusamaks ja tagada tehniliste eeskirjade ajakohasus. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et hõlbustada SIRENE büroode ja SIRENE tegevuses osalevate SIS II kasutajate tööd, võeti 2008. aastal komisjoni otsusega 2008/333/EÜ (3) (tollane esimese samba õigusakt) ning komisjoni otsusega 2008/334/JSK (4) (kolmanda samba õigusakt) vastu SIRENE käsiraamat. Kõnealused otsused asendati komisjoni rakenduseotsusega 2013/115/EL (5) eesmärgiga paremini rahuldada SIRENE tegevuses osalevate kasutajate ja töötajate vajadusi, muuta töökorda sidusamaks ja tagada tehniliste eeskirjade ajakohasus.

| (3) | Pärast SIS II toimimise esimest aastat on asjakohane muuta rakendusotsust 2013/115/EL, et kajastada uusi ülesandeid ja tegevusnõudeid ning näha teatavates SIS II andmete töötlemisega seotud valdkondades ette selgemad sätted. See peaks suurendama õiguskindlust ja veelgi tugevdama põhiõigusi. |
| --- | --- |

(3)

Pärast SIS II toimimise esimest aastat on asjakohane muuta rakendusotsust 2013/115/EL, et kajastada uusi ülesandeid ja tegevusnõudeid ning näha teatavates SIS II andmete töötlemisega seotud valdkondades ette selgemad sätted. See peaks suurendama õiguskindlust ja veelgi tugevdama põhiõigusi.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 29 lõikele 1 ja artikli 30 lõikele 1 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 44 lõikele 1 ja artikli 45 lõikele 1 säilitatakse SIS II sisestatud hoiatusteadet ainult niikaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks see sisestati. Pidades silmas seda, et liikmesriigid määratlevad erinevalt hetke, millal hoiatusteate eesmärk on saavutatud, on asjakohane näha ette üksikasjalikud kriteeriumid selle kohta, millal teatavasse hoiatusteadete kategooriasse kuuluv hoiatusteade tuleks SIS II-st kustutada. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 29 lõikele 1 ja artikli 30 lõikele 1 ning otsuse 2007/533/JSK artikli 44 lõikele 1 ja artikli 45 lõikele 1 säilitatakse SIS II sisestatud hoiatusteadet ainult niikaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks see sisestati. Pidades silmas seda, et liikmesriigid määratlevad erinevalt hetke, millal hoiatusteate eesmärk on saavutatud, on asjakohane näha ette üksikasjalikud kriteeriumid selle kohta, millal teatavasse hoiatusteadete kategooriasse kuuluv hoiatusteade tuleks SIS II-st kustutada.

| (5) | Ühendkuningriik ei osale määruse (EÜ) nr 1987/2006 kohaldamises, mistõttu ta ei saa otsida ega sisestada sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevaid hoiatusteateid kolmandate riikide kodanike kohta. Teda seovad siiski ka edaspidi kõikide hoiatusteadete kategooriate ühilduvuse ja järjestuse eeskirjad, sest SIS II on ühtne süsteem. Seetõttu tuleb kindlaks määrata konsulteerimismenetlus juhul, kui Ühendkuningriigi esitatud hoiatusteate ja mõne muu liikmesriigi esitatud, riiki sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitleva hoiatusteate vahel on väidetav vastuolu. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik ei osale määruse (EÜ) nr 1987/2006 kohaldamises, mistõttu ta ei saa otsida ega sisestada sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevaid hoiatusteateid kolmandate riikide kodanike kohta. Teda seovad siiski ka edaspidi kõikide hoiatusteadete kategooriate ühilduvuse ja järjestuse eeskirjad, sest SIS II on ühtne süsteem. Seetõttu tuleb kindlaks määrata konsulteerimismenetlus juhul, kui Ühendkuningriigi esitatud hoiatusteate ja mõne muu liikmesriigi esitatud, riiki sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitleva hoiatusteate vahel on väidetav vastuolu.

| (6) | Vaja on kehtesta uus kiirendatud menetlus teabe vahetamiseks hoiatusteadete kohta võimaldamaks diskreetset kontrollimist ja erikontrolli, et pöörata tähelepanu võimalikule suurenenud ohule, mida kujutavad endast teatavad isikud, kes on seotud terrorismi või raske kuritegevusega, mille korral pädevad asutused peavad viivitamata sekkuma. Lõppkasutajatele tuleb teatada, kui reisidokumendi välja andnud siseriiklik asutus on selle kehtetuks tunnistanud, et tagada selliste dokumentide arestimine. Selleks et anda lõppkasutajatele juhised kiirendatud teatamise ja kehtetuks tunnistatud reisidokumentide kohta, tuleks 2. liidest muuta. |
| --- | --- |

(6)

Vaja on kehtesta uus kiirendatud menetlus teabe vahetamiseks hoiatusteadete kohta võimaldamaks diskreetset kontrollimist ja erikontrolli, et pöörata tähelepanu võimalikule suurenenud ohule, mida kujutavad endast teatavad isikud, kes on seotud terrorismi või raske kuritegevusega, mille korral pädevad asutused peavad viivitamata sekkuma. Lõppkasutajatele tuleb teatada, kui reisidokumendi välja andnud siseriiklik asutus on selle kehtetuks tunnistanud, et tagada selliste dokumentide arestimine. Selleks et anda lõppkasutajatele juhised kiirendatud teatamise ja kehtetuks tunnistatud reisidokumentide kohta, tuleks 2. liidest muuta.

| (7) | Teatavad menetlused tuleks uuesti läbi vaadata, et ühtlustada liikmesriikide tavasid. Arvestades seda, et hoiatusteatele tuleb lisada sõrmejäljed ja foto, kui need on olemas või need on võimalik lisada vormidele, et esitada need hoiatusteate esitanud liikmesriigile, tuleks välja jätta SIRPITi menetlust käsitlevad sätted ja 5. liide. |
| --- | --- |

(7)

Teatavad menetlused tuleks uuesti läbi vaadata, et ühtlustada liikmesriikide tavasid. Arvestades seda, et hoiatusteatele tuleb lisada sõrmejäljed ja foto, kui need on olemas või need on võimalik lisada vormidele, et esitada need hoiatusteate esitanud liikmesriigile, tuleks välja jätta SIRPITi menetlust käsitlevad sätted ja 5. liide.

| (8) | Selleks et paremini hinnata SIRENE büroode tõhusust, tuleks koguda statistikat seal töötavate SIRENE kontaktisikute sekkumise kohta. Selleks tuleks endist 6. liidet muuta. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et paremini hinnata SIRENE büroode tõhusust, tuleks koguda statistikat seal töötavate SIRENE kontaktisikute sekkumise kohta. Selleks tuleks endist 6. liidet muuta.

| (9) | SIS II isikuandmete kaitset ja andmeturvet reguleerivad sätted on ette nähtud määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK. Kuna määruses (EÜ) nr 1987/2006 puuduvad asjakohased erisätted, tuleks kõnealuse määruse artiklis 24 sätestatud hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamise suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (6). Kuna otsuses 2007/533/JSK puuduvad asjakohased sätted, tuleks kõikide muude hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamise suhtes kohaldada nõukogu raamotsust 2008/977/JSK (7). |
| --- | --- |

(9)

SIS II isikuandmete kaitset ja andmeturvet reguleerivad sätted on ette nähtud määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK. Kuna määruses (EÜ) nr 1987/2006 puuduvad asjakohased erisätted, tuleks kõnealuse määruse artiklis 24 sätestatud hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamise suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (6). Kuna otsuses 2007/533/JSK puuduvad asjakohased sätted, tuleks kõikide muude hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamise suhtes kohaldada nõukogu raamotsust 2008/977/JSK (7).

| (10) | Kuna määruse (EÜ) nr 1987/2006 aluseks on Schengeni acquis, teatas Taani Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt 15. juuni 2007. aasta kirjas kõnealuse acquis' ülevõtmisest oma õigusaktidesse. Taani on otsuse 2007/533/JSK osaline. Seetõttu on ta kohustatud käesolevat otsust rakendama. |
| --- | --- |

(10)

Kuna määruse (EÜ) nr 1987/2006 aluseks on Schengeni acquis, teatas Taani Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt 15. juuni 2007. aasta kirjas kõnealuse acquis' ülevõtmisest oma õigusaktidesse. Taani on otsuse 2007/533/JSK osaline. Seetõttu on ta kohustatud käesolevat otsust rakendama.

| (11) | Ühendkuningriik osaleb käesoleva otsuse rakendamises niivõrd, kuivõrd see ei seondu täiendava teabe vahetamisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklitele 24 ja 25, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta) artiklile 5 ja nõukogu otsuse 2000/365/EÜ (8) artikli 8 lõikele 2. |
| --- | --- |

(11)

Ühendkuningriik osaleb käesoleva otsuse rakendamises niivõrd, kuivõrd see ei seondu täiendava teabe vahetamisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklitele 24 ja 25, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta) artiklile 5 ja nõukogu otsuse 2000/365/EÜ (8) artikli 8 lõikele 2.

| (12) | Iirimaa osaleb käesoleva otsuse rakendamises niivõrd, kuivõrd see ei seondu täiendava teabe vahetusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklitele 24 ja 25, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta) artiklile 5 ja nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (9) artikli 6 lõikele 2. |
| --- | --- |

(12)

Iirimaa osaleb käesoleva otsuse rakendamises niivõrd, kuivõrd see ei seondu täiendava teabe vahetusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklitele 24 ja 25, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta) artiklile 5 ja nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (9) artikli 6 lõikele 2.

| (13) | Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Küprose puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (14) | Horvaatia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2012. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Horvaatia puhul on käesolev otsus akt, mis põhineb Schengeni acquis'l või on muul viisil sellega seotud 2012. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (15) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (10) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (11) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(15)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (10) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (11) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (16) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (12) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2004/860/EÜ (13) artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(16)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (12) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2004/860/EÜ (13) artikli 4 lõikega 1.

| (17) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (14) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (15) artikliga 3. |
| --- | --- |

(17)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (14) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (15) artikliga 3.

| (18) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 51 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 67 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 51 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 67 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2013/115/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Rakendusotsuse 2013/115/EL lisa 2. liidet kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2015.

Käesoleva otsuse lisas sisalduva lisa 2. liidet kohaldatakse alates 1. veebruarist 2015.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. jaanuar 2015

Komisjoni nimel

president

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

1

(2)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

2

(3)  Komisjoni otsus 2008/333/EÜ, 4. märts 2008, millega võetakse vastu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja muud rakendusmeetmed (ELT L 123, 8.5.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni otsus 2008/334/JSK, 4. märts 2008, millega võetakse vastu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja muud rakendusmeetmed (ELT L 123, 8.5.2008, lk 39).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2013/115/EL, 26. veebruar 2013, milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamatut ja muid rakendusmeetmeid (ELT L 71, 14.3.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

6

(7)  Nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, 27. november 2008, kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (ELT L 350, 30.12.2008, lk 60).

7

(8)  Nõukogu otsus 2000/365/EÜ, 29. mai 2000, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).

8

acquis

(9)  Nõukogu otsus 2002/192/EÜ, 28. veebruar 2002, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

9

acquis

(10)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

10

(11)  Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

11

acquis

(12)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

12

(13)  Nõukogu otsus 2004/860/EÜ, 25. oktoober 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 78).

13

acquis

(14)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

14

(15)  Nõukogu otsus 2011/350/EL, 7. märts 2011, Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

15

acquis

---

LISA

„LISA

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja muud rakendusmeetmed

SISUKORD

| SISSEJUHATUS | 82 |
| --- | --- |

| 1. | SIRENE BÜROOD JA TÄIENDAV TEAVE | 84 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | SIRENE büroo | 84 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SIRENE käsiraamat | 84 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SIRENE käsiraamatu liited | 84 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Schengeni acquis' nõuetekohast kohaldamist ja head tava käsitlevate soovituste kataloog (Schengeni infosüsteem) | 85 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | SIRENE büroode roll Euroopa Liidu politseikoostöös | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | SIS II andmete ja täiendava teabe edastamine kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | SIRENE büroode ja Europoli vahelised suhted | 85 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | SIRENE büroode ja Eurojusti vahelised suhted | 85 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | SIRENE büroode ja Interpoli vahelised suhted | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | SIS II teadete prioriteetsus Interpoli teadete ees | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Sidekanali valik | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Interpoli kasutamine ja Interpoli teadete levitamine Schengeni riikides | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Kokkulangevus ja hoiatusteate kustutamine | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Koostöö parandamine SIRENE büroode ja Interpoli riiklike keskbüroode vahel | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.5.

| 1.9. | Standardid | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Kättesaadavus | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Järjepidevus | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Konfidentsiaalsus | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Juurdepääs | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | Teavitamine | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | Suhtluskeel | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | Andmevahetus SIRENE büroode vahel | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Võrk, teated ja postkastid | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Suhtlus erandlikes olukordades | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | SIRENE aadressiraamat (SAB) | 87 |
| --- | --- | --- |

1.11.

| 1.12. | SIRENE töövoosüsteem | 88 |
| --- | --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Vastamistähtaeg | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | Kiireloomulisuse märkimine SIRENE vormidel ning kiire kokkulangevusest teatamine | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

| 1.14. | Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid | 88 |
| --- | --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Andmete kvaliteet | 88 |
| --- | --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Arhiveerimine | 88 |
| --- | --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Töötajad | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.

| 1.17.1. | SIRENE büroode juhatajad | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.1.

| 1.17.2. | SIRENE kontaktisik (SIRCoP) | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.2.

| 1.17.3. | Teadmised | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.3.

| 1.17.4. | Koolitus | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.4.

| 1.17.5. | Töötajate vahetus | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.5.

| 2. | ÜLDINE KORD | 90 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Mõisted | 90 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korduvad hoiatusteated (SIS II määruse artikli 34 lõige 6 ja SIS II otsuse artikli 49 lõige 6) | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Hoiatusteadete ühilduvus | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Hoiatusteadete tähtsuse järjekord | 92 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Ühilduvuse kontrollimine ja korduvate hoiatusteadete sisestamine | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriolukord | 94 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Olukorrad, kus kokkulangevuse korral ettenähtud menetlusi ei ole võimalik järgida (SIS II otsuse artikkel 48 ja SIS II määruse artikkel 33) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Andmete töötlemine muul eesmärgil kui see, milleks need SIS II sisestati (SIS II otsuse artikli 46 lõige 5) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lipu lisamine | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Sissejuhatus | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Lipu lisamist käsitlev konsulteerimine liikmesriikidega | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Lipu eemaldamise taotlus | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Andmed, mis on juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsed (SIS II määruse artikkel 34 ja SIS II otsuse artikkel 49) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Õigus andmetega tutvuda ja neid parandada (SIS II määruse artikkel 41 ja SIS II otsuse artikkel 58) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Teabe vahetamine teiste liikmesriikide poolt esitatud hoiatusteadetega tutvumise taotluste korral | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Teabe vahetamine teise liikmesriigi sisestatud andmete parandamise ja kustutamise taotluste korral | 98 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

| 2.9. | Hoiatusteate kustutamine, kui selle säilitamise tingimused ei ole enam täidetud | 98 |
| --- | --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Isikunimede sisestamine | 98 |
| --- | --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Erinevad identiteedikategooriad | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Väärkasutatud identiteet (SIS II määruse artikkel 36 ja SIS II otsuse artikkel 51) | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Varjunime sisestamine | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Täiendav teave isiku identiteedi kindlakstegemiseks | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

| 2.12. | Teabe vahetamine omavahel seotud hoiatusteadete korral | 99 |
| --- | --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Rakenduseeskirjad | 100 |
| --- | --- | --- |

2.12.1.

| 2.13. | Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet SIS IIs | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.

| 2.13.1. | Vahetatud andmete edasine kasutamine ja arhiveerimine | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.1.

| 2.13.2. | Fotode ja sõrmejälgede vahetamine | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

| 2.13.3. | Tehnilised nõuded | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.3.

| 2.13.4. | Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14. | Eriotsingud | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.

| 2.14.1. | Geograafiline sihtotsing | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.1.

| 2.14.2. | Otsing, milles osalevad sihtotsinguid tegevad eripolitseiüksused (FAST) | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.2.

| 3. | HOIATUSTEATED ISIKUTE ÜLE- VÕI VÄLJAANDMISE EESMÄRGIL VAHI ALLA VÕTMISEKS (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 26) | 101 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Hoiatusteate sisestamine | 101 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Korduvad hoiatusteated | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Identiteedi väärkasutus | 102 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Varjunime sisestamine | 102 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Liikmesriikidele saadetav täiendav teave | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Eelvangistuse puhul saadetav täiendav teave | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | Lipu lisamine | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Süstemaatiline taotlus lipu lisamiseks hoiatusteatele väljaandmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7. | SIRENE büroo tegevus pärast vahistamist käsitleva hoiatusteate kättesaamist | 103 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist | 103 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Täiendava teabe vahetamine üleandmise ja väljasaatmise kohta | 104 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Täiendava teabe vahetamine teise liikmesriigi kaudu toimuva transiidi kohta | 104 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Hoiatusteadete kustutamine üle- või väljaandmise korral | 104 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 4. | HOIATUSTEADE ISIKU RIIKI SISENEMISE VÕI RIIGIS VIIBIMISE KEELAMISEKS (SIS II MÄÄRUSE ARTIKKEL 24) | 104 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Hoiatusteate sisestamine | 104 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Korduvad hoiatusteated | 105 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Identiteedi väärkasutus | 105 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Varjunime sisestamine | 105 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Teabevahetus elamislubade ja viisade väljastamise korral | 105 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis a sätestatud juhtudel | 106 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis c sätestatud juhtudel | 107 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Punktis 4.5 osutatud menetlusi käsitlevad ühiseeskirjad | 107 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Teabe vahetamine seoses Schengeni alale sisenemise keelamise või sealt väljasaatmisega pärast kokkulangevuse avastamist | 107 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Teabe vahetamine, kui avastatakse kokkulangevus vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes | 108 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Teabevahetus juhul, kui kokkulangevust ei ole tuvastatud, kuid liikmesriik avastab, et vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku kohta on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade | 109 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustutamine | 109 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | HOIATUSTEATED TEADMATA KADUNUD ISIKUTE KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 32) | 109 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Korduvad hoiatusteated | 109 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Identiteedi väärkasutus | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Varjunime sisestamine | 109 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Lipu lisamine | 109 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Teadmata kadunud alaealiste ja teiste ohus olevate isikute kohta kirjelduse esitamine | 109 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist | 110 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustutamine | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Alaealised | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Täiskasvanud, kelle suhtes ei ole vaja võtta kaitsemeetmeid | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Täiskasvanud, kelle suhtes on vaja võtta kaitsemeetmeid | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

| 6. | KOHTUMENETLUSES OSALEMISE EESMÄRGIL OTSITAVAID ISIKUID KÄSITLEVAD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 34) | 111 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Korduvad hoiatusteated | 111 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Identiteedi väärkasutus | 111 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Varjunime sisestamine | 112 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist | 112 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavaid isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustutamine | 112 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | DISKREETSE KONTROLLIMISE VÕI ERIKONTROLLI EESMÄRGIL SISESTATUD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 36) | 112 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Korduvad hoiatusteated | 112 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Identiteedi väärkasutus | 112 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Varjunime sisestamine | 112 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Teiste liikmesriikide teavitamine hoiatusteate esitamise korral | 112 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Lipu lisamine | 113 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist | 113 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatusteate kustutamine | 113 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemid (ANPR) | 113 |
| --- | --- | --- |

7.8.

| 8. | HOIATUSTEATED ARESTITAVATE VÕI ASITÕENDINA KASUTATAVATE ESEMETE KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 38) | 113 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Korduvad hoiatusteated | 113 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Hoiatusteated sõidukite kohta | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontroll | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Korduva tehasetähisega sõiduk (VIN-twin) | 114 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.3. | Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist | 115 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta sisestatud hoiatusteadete kustutamine | 115 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 9. | NUMBRIMÄRGI AUTOMAATSE TUVASTAMISE SÜSTEEMID (ANPR) | 115 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIKA | 116 |
| --- | --- | --- |

10.

SISSEJUHATUS

Schengeni ala

14. juunil 1985 kirjutasid Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi ja Madalmaade Kuningriigi valitsused väikeses Luksemburgi linnas Schengenis alla lepingule, millega lubati „[...] kõikidel liikmesriikide kodanikel vabalt sisepiire ületada [...] ning teha võimalikuks kaupade ja teenuste vaba ringlus”.

19. juunil 1990 kirjutasid viis asutajariiki alla Schengeni lepingu rakendamise konventsioonile, (1) millega hiljem ühinesid Itaalia Vabariik (27. novembril 1990), Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik (25. juunil 1991), Kreeka Vabariik (6. novembril 1992), Austria Vabariik (28. aprillil 1995) ning Taani Kuningriik, Rootsi Kuningriik ja Soome Vabariik (19. detsembril 1996).

Selle tulemusena kohaldavad Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg, Madalmaad, Hispaania ja Portugal Schengeni acquis'd täielikult alates 26. märtsist 1995 (2). Alates 31. märtsist 1998 kohaldatakse Schengeni acquis'd täielikult Austrias ja Itaalias, (3) alates 26. märtsist 2000 Kreekas (4) ning alates 25. märtsist 2001 Norras, Islandis, Rootsis, Taanis ja Soomes (5).

Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad vaid Schengeni acquis' teatavates sätetes kooskõlas otsustega 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ.

Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse sätteid, milles Ühendkuningriik soovib osaleda (välja arvatud SISi käsitlevad sätted), alates 1. jaanuarist 2005 (6).

Schengeni acquis' inkorporeeriti Euroopa Liidu õigusraamistikku 1999. aastal Amsterdami lepingule (7) lisatud protokollidega. 12. mail 1999 võeti vastu nõukogu otsus, millega määrati kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjaomaste sätetega kindlaks iga sellise sätte ja otsuse õiguslik alus, millest Schengeni acquis' koosneb.

1. maist 2004 on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolliga (edaspidi „Schengeni protokoll”) Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätted ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid Tšehhi Vabariigile, Eesti Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Ungarile, Malta Vabariigile, Poola Vabariigile, Sloveenia Vabariigile ja Slovaki Vabariigile siduvad. Need liikmesriigid said Schengeni ala täisliikmeks 21. detsembril 2007.

Küpros on Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni osaline, kuid kasutab talle 2003. aasta ühinemisaktiga tehtud erandit.

Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. Nimetatud kuupäevast alates on Schengeni acquis ning selle alusel vastu võetud ja sellega muul viisil seotud õigusaktid tema suhtes siduvad 2005. aasta ühinemisaktiga ette nähtud erandiga.

Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 ja kohaldab Schengeni acquis'd 2011. aasta ühinemisaktiga ette nähtud erandiga.

Schengeni acquis' teatavaid sätteid kohaldatakse alates uute riikide ühinemisest ELiga. Muid sätteid kohaldatakse kõnealustes liikmesriikides ainult nõukogu sellekohase otsuse alusel. Nõukogu võtab vastu otsuse piirikontrollide kaotamise kohta pärast seda, kui ta on vastavalt Schengeni hindamiskorrale ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kontrollinud, kas asjaomases riigis on täidetud acquis' kõigi osade rakendamise tingimused.

Schengeni alaga on ühinenud veel mõned Euroopa riigid. 18. mail 1999 sõlmisid Norra Kuningriik ja Islandi Vabariik liikmesriikidega assotsieerimislepingu, (8) eesmärgiga samuti ühineda Schengeni konventsiooniga.

2004. aastal sõlmis Šveitsi Konföderatsioon Euroopa Liidu ja Euroopa Ühendusega lepingu riigi ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (9). 12. detsembril 2008 sai Šveits selle lepingu alusel Schengeni ala liikmeks.

2008. aastal kirjutas Liechtensteini Vürstiriik alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele protokollile, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (10)19. detsembril 2011 sai Liechtenstein selle protokolli alusel Schengeni ala liikmeks.

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II)

SIS II, mis loodi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 (SIS II määrus) ja otsusele 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (SIS II otsus), (edaspidi ühiselt „SIS II õigusaktid”) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1986/2006, (11) on ühine infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel teha teavet vahetades koostööd ja on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete kohaldamisel. Neid õigusakte kohaldatakse alates 9. aprillist 2013 ja seega muutus kehtetuks Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni IV jaotis. SIS II asendab esimese põlvkonna Schengeni infosüsteemi, mis käivitati 1995. aastal ning mille tegevust pikendati 2005. ja 2007. aastal.

SIS II eesmärk on vastavalt SIS II õigusaktide artiklile 1 „tagada kõrgetasemeline turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide territooriumidel, ning kohaldada EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet”.

Kooskõlas SIS II õigusaktidega võimaldab SIS II automatiseeritud konsultatsioonimenetluse teel järgmistel asutustel juurde pääseda hoiatusteadetele isikute ja esemete kohta:

| a) | piirikontrolli eest vastutavad asutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 562/2006 (12); |
| --- | --- |

a)

piirikontrolli eest vastutavad asutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 562/2006 (12);

| b) | muud riigisisest politsei- ja tollikontrolli tegevad ja koordineerivad asutused; |
| --- | --- |

b)

muud riigisisest politsei- ja tollikontrolli tegevad ja koordineerivad asutused;

| c) | riiklikud õigusasutused ja neid koordineerivad asutused; |
| --- | --- |

c)

riiklikud õigusasutused ja neid koordineerivad asutused;

| d) | viisade väljaandmise eest vastutavad asutused, viisataotluste läbivaatamise eest vastutavad keskasutused, asutused, kes vastutavad elamislubade andmise ja kolmandate riikide kodanikke käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest seoses isikute liikumist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamisega; |
| --- | --- |

d)

viisade väljaandmise eest vastutavad asutused, viisataotluste läbivaatamise eest vastutavad keskasutused, asutused, kes vastutavad elamislubade andmise ja kolmandate riikide kodanikke käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest seoses isikute liikumist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamisega;

| e) | sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvad asutused (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1986/2006). |
| --- | --- |

e)

sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvad asutused (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1986/2006).

Kooskõlas SIS II otsusega on ka Europolil ja Eurojustil juurdepääs teatavatesse kategooriatesse kuuluvatele hoiatusteadetele.

SIS II koosneb järgmistest osadest:

| 1. | keskinfosüsteem (edaspidi „keskne SIS II”), mis koosneb järgmistest osadest:






  a) | tehnilise abi üksus (edaspidi „CS-SIS”), mis sisaldab andmebaasi (edaspidi „SIS II andmebaas”); |
| --- | --- | --- |

1.

keskinfosüsteem (edaspidi „keskne SIS II”), mis koosneb järgmistest osadest:

a)

tehnilise abi üksus (edaspidi „CS-SIS”), mis sisaldab andmebaasi (edaspidi „SIS II andmebaas”);

| b) | ühtne riiklik liides (edaspidi „NI-SIS”); |
| --- | --- |

b)

ühtne riiklik liides (edaspidi „NI-SIS”);

| 2. | iga liikmesriigi riiklik süsteem (edaspidi „N.SIS II”), mis koosneb keskse SIS II-ga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi „riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat; |
| --- | --- |

2.

iga liikmesriigi riiklik süsteem (edaspidi „N.SIS II”), mis koosneb keskse SIS II-ga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi „riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat;

| 3. | tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vaheline sideinfrastruktuur, millega luuakse SIS II andmetele ja allpool määratletud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. |
| --- | --- |

3.

tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vaheline sideinfrastruktuur, millega luuakse SIS II andmetele ja allpool määratletud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.

1.   SIRENE BÜROOD JA TÄIENDAV TEAVE

1.1.   SIRENE büroo

SIS II sisaldab ainult hädavajalikku teavet (st hoiatusteateid), mis võimaldab isikut või eset tuvastada ning võtta vajalikke meetmeid. Vastavalt SIS II õigusaktidele vahetavad liikmesriigid kas kahepoolselt või mitmepoolselt täiendavat hoiatusteadete alast teavet, mis on vajalik teatavate SIS II õigusaktides ettenähtud sätete rakendamiseks ja SIS II töökindluse tagamiseks.

Kõnealusele struktuurile, mis loodi täiendava teabe vahetamiseks, anti nimeks „SIRENE”, mis on akronüüm inglisekeelsest mõistest (Supplementary Information Request at the National Entries — täiendava teabe taotlemine riiklikest kannetest).

SIS II õigusaktide ühise artikli 7 lõike 2 kohaselt asutab iga liikmesriik riikliku SIRENE büroo. Büroo töötab ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas ning on liikmesriikidele ainus kontaktpunkt, mille kaudu vahetatakse hoiatusteadete sisestamisega seotud täiendavat teavet ja millega võimaldatakse võtta asjakohased meetmed SIS II sisestatud ja kokkulangevuse tulemusena leitud isikute ja esemete suhtes. Vastavalt SIS II õigusaktide artiklile 8 on SIRENE büroode üks peaülesannetest (13) tagada täiendava teabe vahetamine vastavalt käesolevale SIRENE käsiraamatule järgmistel juhtudel:

| a) | selleks, et võimaldada liikmesriikidel üksteisega konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada (nt kui sisestatakse vahi alla võtmist käsitlev hoiatusteade); |
| --- | --- |

a)

selleks, et võimaldada liikmesriikidel üksteisega konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada (nt kui sisestatakse vahi alla võtmist käsitlev hoiatusteade);

| b) | pärast kokkulangevust, et võimaldada võtta asjakohane meede (nt positiivne võrdlustulemus); |
| --- | --- |

b)

pärast kokkulangevust, et võimaldada võtta asjakohane meede (nt positiivne võrdlustulemus);

| c) | juhul kui nõutavat meedet ei saa võtta (nt lipu lisamisel); |
| --- | --- |

c)

juhul kui nõutavat meedet ei saa võtta (nt lipu lisamisel);

| d) | juhul kui küsimus on SIS II andmete kvaliteedis (nt kui andmeid on lisatud ebaseaduslikult või andmetes on faktivead), sealhulgas väljaminevate ja sissetulevate hoiatusteadete valideerimine, kui see on ette nähtud siseriiklikus õiguses; |
| --- | --- |

d)

juhul kui küsimus on SIS II andmete kvaliteedis (nt kui andmeid on lisatud ebaseaduslikult või andmetes on faktivead), sealhulgas väljaminevate ja sissetulevate hoiatusteadete valideerimine, kui see on ette nähtud siseriiklikus õiguses;

| e) | hoiatusteadete ühilduvuse ja järjestuse küsimuste lahendamise korral (nt korduva hoiatusteate kontrollimisel); |
| --- | --- |

e)

hoiatusteadete ühilduvuse ja järjestuse küsimuste lahendamise korral (nt korduva hoiatusteate kontrollimisel);

| f) | andmesubjekti õiguste teostamise korral, eelkõige seoses õigusega tutvuda andmetega. |
| --- | --- |

f)

andmesubjekti õiguste teostamise korral, eelkõige seoses õigusega tutvuda andmetega.

Liikmesriikidel soovitatakse struktureerida rahvusvahelise politseikoostöö eest vastutavate riiklike asutuste (sealhulgas SIRENE büroode) tegevus nii, et välditakse pädevuskonflikti ja töö dubleerimist.

1.2.   SIRENE käsiraamat

SIRENE käsiraamat on juhiste kogu, milles kirjeldatakse üksikasjalikult eeskirju ja menetlusi, mille alusel toimub täiendava teabe kahe- või mitmepoolne vahetamine.

1.3.   SIRENE käsiraamatu liited

SIRENE käsiraamatus on asjakohane esitada teatavad tehnilist laadi eeskirjad, mis mõjutavad otseselt lõppkasutajate tööd liikmesriikides, sealhulgas SIRENE büroodes. Seetõttu sätestatakse käsiraamatu liidetes muu hulgas transliteratsioonireeglid, kooditabelid, täiendava teabe edastamise vormid ja muud andmete töötlemise tehnilised rakendusmeetmed.

1.4.   Schengeni acquis' nõuetekohast kohaldamist ja head tava käsitlevate soovituste kataloog (Schengeni infosüsteem)

Kataloogi ülesanne on anda liikmesriikidele kogemustel põhinevaid õiguslikult mittesiduvaid soovitusi ja tutvustada head tava. Seda võib kasutada ka abimaterjalina SIS II õigusaktide nõuetekohase rakendamise hindamisel. Seetõttu tuleks kataloogi võimalikult täielikult järgida.

1.5.   SIRENE büroode roll Euroopa Liidu politseikoostöös

Täiendava teabe vahetamine ei takista SIRENE büroosid täitmast rahvusvahelise politseikoostöö valdkonnaga seotud ülesandeid, mis on neile antud selliste siseriiklike õigusaktidega, millega rakendatakse muid Euroopa Liidu õigusakte.

SIRENE büroodele võib anda lisaülesandeid eelkõige selliste siseriiklike õigusaktidega, millega rakendatakse raamotsust 2006/960/JSK, Schengeni konventsiooni artiklitega 39 ja 46 niivõrd, kuivõrd neid ei ole asendatud raamotsusega 2006/960/JSK, Schengeni konventsiooni artiklitega 40 või 41, või juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda.

Kui SIRENE büroo saab teiselt SIRENE büroolt taotluse, mis siseriikliku õiguse kohaselt ei kuulu tema pädevusse, edastab ta selle viivitamata pädevale asutusele ja teavitab sellest taotluse esitanud SIRENE bürood. Vajaduse korral aitab ta taotluse esitanud SIRENE bürood suhtluses asjaomase pädeva asutusega.

1.5.1.   SIS II andmete ja täiendava teabe edastamine kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele

Vastavalt SIS II määruse artiklile 39 ja SIS II otsuse artiklile 54 ei edastata kõnealuse kahe õigusakti kohaldamisel SIS II-s töödeldavaid andmeid kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele ega tehta neid neile kättesaadavaks. Seda keeldu kohaldatakse täiendava teabe edastamise suhtes kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. SIS II otsuse artiklis 55 on sätestatud erand kõnealusest üldreeglist seoses varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud passe käsitlevate andmete vahetamisega Interpoliga vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele.

1.6.   SIRENE büroode ja Europoli vahelised suhted

Vastavalt SIS II otsuse artiklitele 26, 36 ja 38 on Europolil juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis vahetult otsida. Europol võib Europoli otsuse (14) kohaselt nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lisateavet. Selleks et tagada SIRENE büroo teavitamine SIS II hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamisest Europoli ja riikide Europoli üksuste vahel, soovitatakse kooskõlas siseriikliku õigusega algatada Europoli ja riigi Europoli üksuse vaheline koostöö. Erandjuhtudel, kui riigi SIS II hoiatusteateid käsitlev suhtlus toimub riikliku Europoli üksuse kaudu, peaksid seda teadma kõik suhtluse osapooled, eelkõige SIRENE büroo, et vältida segadust.

1.7.   SIRENE büroode ja Eurojusti vahelised suhted

Vastavalt SIS II otsuse artiklitele 26, 32, 34 ja 38 on Eurojusti riiklikel liikmetel ja nende assistentidel juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis vahetult otsida. Kooskõlas siseriikliku õigusega tuleb alustada nendega koostööd, et tagada sujuv teabevahetus kokkulangevuse korral. Eelkõige peaks SIRENE büroo olema Eurojusti riiklikele liikmetele ja nende assistentidele kontaktpunkt SIS II hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamisel.

1.8.   SIRENE büroode ja Interpoli vahelised suhted
   (15)

SIS II eesmärk ei ole Interpoli asendada ega dubleerida. Kuigi ülesanded võivad kattuda, erinevad Schengeni kohased liikmesriikidevahelised tegevus- ja koostööpõhimõtted märkimisväärselt Interpoli vastavatest põhimõtetest. Seetõttu on vaja luua koostööeeskirjad SIRENE büroode ja Interpoli riiklike keskbüroode (NCB) vaheliseks koostööks riiklikul tasandil.

Lähtutakse järgmistest põhimõtetest.

1.8.1.   SIS II teadete prioriteetsus Interpoli teadete ees

Liikmesriikide esitatud hoiatusteadete puhul on SIS II hoiatusteated ja kõikvõimaliku teabe vahetamine nimetatud hoiatusteadete kohta prioriteetne Interpoli teadete ja teabevahetuse ees. See on eriti tähtis juhul, kui hoiatusteated on omavahel vastuolus.

1.8.2.   Sidekanali valik

Järgitakse põhimõtet, et Schengeni hoiatusteated on ülimuslikud liikmesriikide esitatud Interpoli teadete ees, ning tagatakse, et seda põhimõtet järgivad ka liikmesriikides asuvad Interpoli riiklikud keskbürood. Kui SIS II hoiatusteade on loodud, edastab SIRENE büroo kogu teabe teate, sealhulgas selle sisestamise eesmärgi ja vajalike meetmete võtmise kohta. Kui liikmesriik tahab sidekanalit vahetada, peab ta eelnevalt teiste pooltega konsulteerima. Selline kanalivahetus on võimalik vaid erijuhtudel.

1.8.3.   Interpoli kasutamine ja Interpoli teadete levitamine Schengeni riikides

Arvestades SIS II teadete prioriteetsust Interpoli teadete ees, tuleb Interpoli teateid kasutada üksnes erandlikel juhtudel (nt kui SIS II õigusaktidega ei ole ette nähtud, et SIS II tuleb sisestada hoiatusteade, hoiatusteate sisestamine ei ole tehnilistel põhjustel võimalik või SIS II hoiatusteate koostamiseks ei ole kogu vajalikku teavet). Vältida tuleks Schengeni ruumis paralleelsete hoiatusteadete esitamist SIS II ja Interpoli kaudu. Interpoli kanalite kaudu levitatavad teated, mis hõlmavad kas täielikult või osaliselt Schengeni ala, peavad sisaldama järgmist märkust: „välja arvatud Schengeni riigid”.

1.8.4.   Kokkulangevus ja hoiatusteate kustutamine

Selleks et tagada SIRENE büroo roll SIS II sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimise koordinaatorina, peavad liikmesriigid tagama, et SIRENE bürood ja Interpoli riiklikud keskbürood teavitavad üksteist kokkulangevustest ja hoiatusteadete kustutamisest.

1.8.5.   Koostöö parandamine SIRENE büroode ja Interpoli riiklike keskbüroode vahel

Kooskõlas siseriikliku õigusega võtab iga liikmesriik kõik vajalikud meetmed tagamaks, et SIRENE büroo ja Interpoli riikliku keskbüroo vahel toimub riiklikul tasandil tõhus teabevahetus.

1.9.   Standardid

SIRENE büroode kaudu tehtav koostöö tugineb järgmistele põhinõuetele:

1.9.1.   Kättesaadavus

Selleks et reageerida punktis 1.13 ette nähtud ajavahemiku jooksul, on SIRENE bürood avatud iga päev ööpäev läbi. Ühtlasi on ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas kättesaadavad tehniline ja õiguslik analüüs, tugi ja lahendused.

1.9.2.   Järjepidevus

Kõik SIRENE bürood töötavad välja sisemise struktuuri, mis tagab juhtimise, töötajate ja tehnilise infrastruktuuri järjepidevuse.

1.9.3.   Konfidentsiaalsus

Vastavalt SIS II õigusaktide ühisele artiklile 11 kohaldatakse asjaomaseid riiklikke ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi SIRENE töötajate suhtes. Neid kohustusi kohaldatakse ka pärast seda, kui töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud.

1.9.4.   Juurdepääs

Täiendava teabe edastamise kohustuse täitmiseks peab SIRENE töötajatel olema otsene või kaudne juurdepääs kogu asjaomasele riigisisesele teabele ja eksperdiabile.

1.10.   Teavitamine

1.10.1.   Suhtluskeel

SIRENE büroode vahelistes kahepoolsetes suhetes parimate tulemuste saavutamiseks kasutatakse keelt, mis on mõistetav mõlemale poolele.

1.10.2.   Andmevahetus SIRENE büroode vahel

SIRENE büroode vahelise andmevahetuse tehnilised nõuded on sätestatud dokumendis „Andmevahetus SIRENE büroode vahel”. Neid juhiseid tuleb järgida.

1.10.3.   Võrk, teated ja postkastid

Vastavalt SIS II õigusaktide ühise artikli 4 lõike 1 punktile c ja ühise artikli 8 lõikele 1 kasutavad SIRENE bürood krüpteeritud virtuaalset võrku, mis on ette nähtud üksnes SIS II andmetele ja täiendava teabe vahetamiseks SIRENE büroode vahel. Ainult juhul, kui kõnealune kanal ei ole kättesaadav, võib kasutada muud piisavalt turvalist sobivat sidevahendit. Võimalus sidevahendit valida tähendab, et sidevahend määratakse iga juhtumi puhul eraldi, arvestades tehnilisi võimalusi ning sidevahenditele esitatavaid julgeoleku- ja kvaliteedinõudeid.

Kirjalikud teated jagatakse kahte kategooriasse: vabas vormis tekst ja standardvormid. 3. liites kirjeldatakse vorme, mida SIRENE büroo teadete edastamiseks kasutab, esitatakse juhiseid väljade sisu kohta ning osutatakse, kas välja täitmine on kohustuslik või mitte.

Eespool nimetatud võrgus seatakse sisse neli postkasti vabas vormis teadete ja SIRENE vormide vahetamiseks.

| Postkast | E-posti aadress | Eesmärk |
| --- | --- | --- |
| Operatiivne | oper@xx.sirenemail2.eu | Kasutatakse vormide ja manuste vahetamiseks SIRENE büroode vahel |
| Tehniline | tech@xx.sirenemail2.eu | Kasutatakse SIRENE büroode tehnilise abi töötajate vaheliseks e-kirjavahetuseks |
| SIRENE juhataja | director@xx.sirenemail2.eu | Kasutatakse SIRENE büroode juhatajate vaheliseks e-kirjavahetuseks |
| E-post | message@xx.sirenemail2.eu | Kasutatakse vabas vormis tekstiteadete vahetamiseks SIRENE büroode vahel |

Postkast

E-posti aadress

Eesmärk

Operatiivne

oper@xx.sirenemail2.eu

Kasutatakse vormide ja manuste vahetamiseks SIRENE büroode vahel

Tehniline

tech@xx.sirenemail2.eu

Kasutatakse SIRENE büroode tehnilise abi töötajate vaheliseks e-kirjavahetuseks

SIRENE juhataja

director@xx.sirenemail2.eu

Kasutatakse SIRENE büroode juhatajate vaheliseks e-kirjavahetuseks

E-post

message@xx.sirenemail2.eu

Kasutatakse vabas vormis tekstiteadete vahetamiseks SIRENE büroode vahel

Testimise jaoks on loodud teine domeen (16) (testxx.sirenemail2.eu), milles võib testimise eesmärgil luua eespool loetletud postkastide teisikud, ilma et see häiriks tegelikku teatevahetust ja töökeskkonda.

SIRENE postkastide ja SIRENE vormide edastamise kohta kohaldatakse dokumendis DEBS esitatud üksikasjalikke eeskirju.

SIRENE töövoo süsteemiga (vt punkt 1.12) jälgitakse, kas operatiivsesse ja e-posti postkasti („oper” ja „message”) on saabunud vorme, nendega seotud e-kirju ja manuseid. Kiireloomulised kirjad saadetakse ainult operatiivsesse postkasti.

1.10.4.   Suhtlus erandlikes olukordades

Kui tavapäraseid teabekanaleid ei saa kasutada ning standardvormis teateid on vaja saata näiteks faksi teel, kasutatakse dokumendis DEBS kirjeldatud menetlust.

1.11.   SIRENE aadressiraamat (SAB)

SIRENE büroode kontaktandmed ja vastastikuseks suhtluseks ning koostööks vajalik teave kogutakse ja avaldatakse SIRENE aadressiraamatus (SAB). SIRENE aadressiraamatu ajakohastab komisjon, kes annab ajakohastatud aadressiraamatu välja vähemalt kaks korda aastas. SIRENE bürood tagavad, et:

| a) | SABis olevat teavet ei avaldata kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

a)

SABis olevat teavet ei avaldata kolmandatele isikutele;

| b) | SIRENE töötajad tunnevad ja kasutavad SABi; |
| --- | --- |

b)

SIRENE töötajad tunnevad ja kasutavad SABi;

| c) | SABi andmetes tehtud muudatused tehakse viivitamata komisjonile teatavaks. |
| --- | --- |

c)

SABi andmetes tehtud muudatused tehakse viivitamata komisjonile teatavaks.

1.12.   SIRENE töövoosüsteem

SIRENE büroo saab oma tööd kõige paremini juhtida arvutipõhise juhtimissüsteemiga (töövoosüsteemiga), millega automatiseeritakse suurema osa igapäevaste töövoogude juhtimine.

SIRENE bürool võib olla mujal asuv varuarvuti ja -andmebaasisüsteem, mis võimaldab töövoo toimimist ka juhul, kui SIRENE büroos tekib tõsine hädaolukord. Varusüsteemil peaks olema piisav varutoide ja sidevahendid.

SIRENE töövoo pideva toimimise tagamiseks peaks sellel olema piisav IT-tugi.

1.13.   Vastamistähtaeg

SIRENE büroo vastab teiste liikmesriikide SIRENE büroode kaudu hoiatusteadetega seotud teabe saamise ja kokkulangevusmenetluse algatamise taotlustele nii kiiresti kui võimalik. Igal juhul peab vastuse andma 12 tunni jooksul. (vt ka punkt 1.13.1., milles käsitletakse kiireloomulisuse märkimist SIRENE vormidel).

Igapäevatöös sõltuvad prioriteedid hoiatusteadete liikidest ja juhtumite olulisusest.

1.13.1.   Kiireloomulisuse märkimine SIRENE vormidel ning kiire kokkulangevusest teatamine

SIRENE vormidele, millega taotluse saanud SIRENE büroo peab esmajärjekorras tegelema, võib väljale 311 („Important notice” — oluline teade) teha märke „URGENT” (kiire), millele lisatakse kiireloomulisuse põhjus. Kiireloomulisuse põhjuse kohta esitatakse selgitus SIRENE vormi asjakohasel väljal. Telefonisuhtlust ja teadete edastamist telefoni teel võib kasutada ka olukorras, kus tegutseda on vaja kiiresti.

Kui kiireloomulise või tähtsa juhtumi puhul tuvastatakse hoiatusteatega kokkulangevus, teavitab kokkulangevuse tuvastanud liikmesriigi SIRENE büroo pärast vormi G saatmist hoiatusteate esitanud SIRENE bürood kokkulangevusest vajaduse korral ka telefoni teel.

1.14.   Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid

Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid on esitatud 1. liites. SIRENE büroode vahelises suhtluses tuleb neid reegleid täita (vt ka punkt 2.10 isikunimede sisestamise kohta).

1.15.   Andmete kvaliteet

Vastavalt SIS II õigusaktide artikli 7 lõikele 2 koordineerib SIRENE büroo SIS II sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Selle ülesande täimiseks peaks SIRENE bürool olema vajalik üleriigiline pädevus. Seetõttu tuleks teha riigi tasandil andmete kvaliteedi audit, mis hõlmab hoiatusteadete/kokkulangevuste suhte ja andmete sisu analüüsi.

Andmekvaliteedi kontrollimise kooskõlastamiseks peab igal SIRENE bürool olema vajalik IT-tugi ja vajalikud süsteemisisesed õigused.

Koostöös riikliku SIRENE bürooga tuleb välja töötada riiklikud standardid kasutajate koolitamiseks andmekvaliteedi põhimõtete ja tavade alal. Liikmesriigid võivad soovitada SIRENE büroode töötajatel osaleda kõikide hoiatusteateid sisestavate asutuste koolitamisel ning juhtima tähelepanu andmete kvaliteedile ja SIS II kasutamise maksimeerimisele.

1.16.   Arhiveerimine

| a) | Iga liikmesriik määrab kindlaks teabe säilitamise tingimused. |
| --- | --- |

a)

Iga liikmesriik määrab kindlaks teabe säilitamise tingimused.

| b) | Hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo tagab teistele liikmesriikidele pideva juurdepääsu kogu teabele oma hoiatusteadete kohta, sealhulgas esitab viite otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati. |
| --- | --- |

b)

Hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo tagab teistele liikmesriikidele pideva juurdepääsu kogu teabele oma hoiatusteadete kohta, sealhulgas esitab viite otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati.

| c) | Kõikide SIRENE büroode arhiivid peavad võimaldama asjaomast teavet kiiresti kätte saada, et mitte ületada teabeedastuse väga lühikesi tähtaegu. |
| --- | --- |

c)

Kõikide SIRENE büroode arhiivid peavad võimaldama asjaomast teavet kiiresti kätte saada, et mitte ületada teabeedastuse väga lühikesi tähtaegu.

| d) | Kooskõlas SIS II õigusaktide artikli 12 lõikega 4 hoitakse teabevahetuse tulemusel SIRENE büroo failides säilitatavaid isikuandmeid ainult nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse üldjoontes kohe pärast vastava hoiatusteate SIS II-st kustutamist ja igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel kõnealuse hoiatusteate kustutamisest. Andmeid, mis on seotud liikmesriigi sisestatud konkreetse hoiatusteatega või sellise hoiatusteatega, millega seoses on liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid, võib kooskõlas siseriikliku õigusega siiski säilitada kauem; |
| --- | --- |

d)

Kooskõlas SIS II õigusaktide artikli 12 lõikega 4 hoitakse teabevahetuse tulemusel SIRENE büroo failides säilitatavaid isikuandmeid ainult nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse üldjoontes kohe pärast vastava hoiatusteate SIS II-st kustutamist ja igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel kõnealuse hoiatusteate kustutamisest. Andmeid, mis on seotud liikmesriigi sisestatud konkreetse hoiatusteatega või sellise hoiatusteatega, millega seoses on liikmesriigi territooriumil võetud meetmeid, võib kooskõlas siseriikliku õigusega siiski säilitada kauem;

| e) | muude liikmesriikide saadetud täiendavat teavet säilitatakse vastavalt vastuvõtva liikmesriigi isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele. Vastavalt SIS II õigusaktide ühisele artiklile 12 kohaldatakse ka direktiivi 95/46/EÜ ning raamotsust 2008/977/JSK. |
| --- | --- |

e)

muude liikmesriikide saadetud täiendavat teavet säilitatakse vastavalt vastuvõtva liikmesriigi isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele. Vastavalt SIS II õigusaktide ühisele artiklile 12 kohaldatakse ka direktiivi 95/46/EÜ ning raamotsust 2008/977/JSK.

| f) | Teave identiteedi väärkasutuse kohta kustutatakse pärast seda, kui asjaomane hoiatusteade on kustutatud. |
| --- | --- |

f)

Teave identiteedi väärkasutuse kohta kustutatakse pärast seda, kui asjaomane hoiatusteade on kustutatud.

| g) | Arhiivi kasutamist dokumenteeritakse ja kontrollitakse ning arhiivi saavad kasutada ainult asjaomased töötajad. |
| --- | --- |

g)

Arhiivi kasutamist dokumenteeritakse ja kontrollitakse ning arhiivi saavad kasutada ainult asjaomased töötajad.

1.17.   Töötajad

Kui töötajatel on palju kogemusi, on nad võimelised omal algatusel tegutsema ja suudavad seetõttu juhtumeid tõhusalt lahendada. Sellest tulenevalt on soovitav vähene tööjõu voolavus, mis nõuab juhtkonna ühemõttelist toetust sellise detsentraliseeritud töökeskkonna loomisele. Liikmesriikidel soovitatakse võtta asjakohaseid meetmeid oskuste ja kogemuste kaotsimineku vältimiseks tööjõu voolavuse tõttu.

1.17.1.   SIRENE büroode juhatajad

Kõikide SIRENE büroode juhatajad peaksid kohtuma vähemalt kaks korda aastas, et hinnata büroodevahelise koostöö kvaliteeti, võtta raskuste ilmnemisel vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid ning vajaduse korral täpsustada menetlusi. SIRENE büroode juhatajate kohtumise korraldab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik.

1.17.2.   SIRENE kontaktisik (SIRCoP)

Juhul kui standardmenetlused osutuvad ebapiisavaks, võib SIRENE kontaktisikule (SIRCoP) anda lahendamiseks juhtumid, millega tegelemine on keeruline, problemaatiline või tundlik, ning kui küsimuse lahendamiseks on vaja saada andmete kvaliteedi kohta kinnitust ja/või olla pikemaajalises ühenduses teise SIRENE bürooga. Selliste juhtumite korral tuleks üldjuhul kasutada seitse päeva nädalas ööpäev läbi osutatavat valveteenust.

SIRENE kontaktisik võib esitada ettepanekuid kvaliteedi parandamiseks ja kirjeldada selliste probleemide lahendamise võimalusi pikemaajalises perspektiivis.

Üldjuhul saab SIRENE kontaktisik võtta teise SIRENE kontaktisikuga ühendust üksnes töö ajal.

Iga-aastase statistilise aruande koostamise raames korraldatakse järgmisi näitajaid hõlmav iga-aastane hindamine, nagu on ette nähtud 5. liites:

| a) | SIRENE kontaktisiku sekkumiste arv liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

a)

SIRENE kontaktisiku sekkumiste arv liikmesriigi kohta;

| b) | kontakteerumise põhjus; |
| --- | --- |

b)

kontakteerumise põhjus;

| c) | sekkumise tulemus aruandlusperioodil kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

c)

sekkumise tulemus aruandlusperioodil kättesaadava teabe põhjal.

1.17.3.   Teadmised

SIRENE büroo töötajad peavad oskama paljusid keeli ja ühe vahetuse personal peab suutma suhelda kõikide teiste SIRENE büroodega.

SIRENE büroo töötajatel peavad olema vajalikud teadmised järgmistes valdkondades:

| — | riikide, Euroopa ja rahvusvaheline õigus; |
| --- | --- |

—

riikide, Euroopa ja rahvusvaheline õigus;

| — | oma riigi õiguskaitseasutused ning |
| --- | --- |

—

oma riigi õiguskaitseasutused ning

| — | riikide ja Euroopa sisserände haldamise ja kohtusüsteemid. |
| --- | --- |

—

riikide ja Euroopa sisserände haldamise ja kohtusüsteemid.

Neil peab olema õigus tegeleda iseseisvalt mis tahes sissetuleva juhtumiga.

Töötajatel, kes on tööl väljaspool tavatööaega, peavad olema sama pädevus, teadmised ja volitused ning neil peaks olema võimalus pöörduda ekspertide poole, kes on kättesaadavad telefoni teel.

SIRENE bürool peaks olema nii tava- kui ka erandjuhtumeid hõlmav õigusalane pädevus. Sõltuvalt juhtumist võib sellise pädevusega olla mõni vajaliku õigusalase väljaõppega töötaja või õigusasutuse ekspert.

1.17.4.   Koolitus

Riigi tasand

Riigi tasandil koolitatakse töötajaid piisavalt, et tagada nende vastavus käesolevas käsiraamatus esitatud nõuetele. Enne loa saamist SIS II-s säilitatavate andmete töötlemiseks peavad töötajad läbima andmete turvalisust ja andmekaitset käsitlevate eeskirjade alase nõuetekohase väljaõppe ning neile jagatakse teavet kõigist asjakohastest kuritegudest ja karistustest.

Euroopa tasand

Vähemalt üks kord aastas korraldatakse ühiseid koolituskursuseid, et edendada SIRENE büroode vahelist koostööd, võimaldades töötajatel kohtuda kolleegidega teistest SIRENE büroodest, jagada teavet riiklike töömeetodite kohta ning ühtlustada ja võrdsustada teadmiste taset. Lisaks suurendavad nimetatud koolituskursused töötajate teadlikkust oma töö ja vastastikuse solidaarsuse tähtsusest liikmesriikide ühise julgeoleku tagamisel.

Koolituse korraldamisel tuleb lähtuda SIRENE koolitajate käsiraamatust.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1077/2011 (17) artiklis 3 on sätestatud, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet”) täidab SIS II puhul eelkõige SIRENE töötajate poolse tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesandeid.

1.17.5.   Töötajate vahetus

Kui võimalik, korraldavad SIRENE bürood teiste SIRENE büroodega töötajate vahetamise vähemalt kord aastas. Nimetatud vahetuste eesmärk on parandada töötajate teadmisi töömeetodite kohta, näidata teiste SIRENE büroode tegevuse korraldust ning luua teiste liikmesriikide kolleegidega isiklikke kontakte.

2.   ÜLDINE KORD

Allpool kirjeldatud menetlusi kohaldatakse kõigi kategooriate hoiatusteadete suhtes. Konkreetse kategooria hoiatusteate puhul kasutatavat menetlust on kirjeldatud käesoleva käsiraamatu vastavas osas.

2.1.   Mõisted

„Hoiatusteate esitanud liikmesriik”— SIS II hoiatusteate sisestanud liikmesriik

„Täideviiv liikmesriik”— liikmesriik, kes võtab vajalikud meetmed pärast kokkulangevuse tuvastamist

„Baasvõrdlusmaterjali andev SIRENE büroo”— selle liikmesriigi SIRENE büroo, kellel on selle isiku sõrmejäljed või fotod, kelle kohta sisestas hoiatusteate mõni muu liikmesriik

„Kokkulangevus”— SIS II tuvastatakse kokkulangevus

| a) | kasutajapoolse otsingu tulemusel; |
| --- | --- |

a)

kasutajapoolse otsingu tulemusel;

| b) | kui otsinguga leitakse SIS II sisestatud välisriigi hoiatusteade; |
| --- | --- |

b)

kui otsinguga leitakse SIS II sisestatud välisriigi hoiatusteade;

| c) | kui SIS II hoiatusteadet käsitlevad andmed vastavad otsinguandmetele ja |
| --- | --- |

c)

kui SIS II hoiatusteadet käsitlevad andmed vastavad otsinguandmetele ja

| d) | kui kokkulangevuse tuvastamise tulemusena taotletakse edasiste meetmete võtmist. |
| --- | --- |

d)

kui kokkulangevuse tuvastamise tulemusena taotletakse edasiste meetmete võtmist.

„Lipp”— kehtivuse peatamine terves riigis. Lipu võib lisada vahistamise, kadunud isikutega seotud ja kontrolli kohta sisestatud hoiatusteadetele juhul, kui liikmesriik on arvamusel, et hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega. Kui hoiatusteatele on lisatud lipp, ei võeta kõnealuse liikmesriigi territooriumil hoiatusteate alusel taotletud meedet.

2.2.   Korduvad hoiatusteated (SIS II määruse artikli 34 lõige 6 ja SIS II otsuse artikli 49 lõige 6)

Üks liikmesriik tohib ühe isiku või eseme kohta SIS II sisestada vaid ühe hoiatusteate.

Seetõttu tuleks võimaluse ja vajaduse korral säilitada ühe ja sama isiku või eseme kohta tehtud teine ja järgnev hoiatusteade riiklikul tasandil, et need sisestada süsteemi juhul, kui esimene hoiatusteade aegub või kustutatakse.

Mõnikord võivad eri liikmesriigid sisestada sama isiku või eseme kohta mitu hoiatusteadet. Oluline on, et selline olukord ei tekitaks kasutajate hulgas segadust ja neil oleks selge, milliseid meetmeid tuleb võtta, et hoiatusteadet sisestada, ja millist menetlust järgida kokkulangevuse korral. Seetõttu töötatakse välja menetlused, mis aitavad avastada, kas ühe isiku või eseme kohta on esitatud korduvaid hoiatusteateid, ning luuakse tähtsuse järjekord, mille alusel saab hoiatusteateid SIS II sisestada.

Menetluses nähakse ette järgmist:

| — | enne hoiatusteate sisestamist kontrollida, kas isik või ese on juba SIS II sisestatud; |
| --- | --- |

—

enne hoiatusteate sisestamist kontrollida, kas isik või ese on juba SIS II sisestatud;

| — | konsulteerida teiste liikmesriikidega, kui hoiatusteate sisestamise tulemusena tekivad ühe isiku või eseme kohta korduvad hoiatusteated, mis ei sobi omavahel kokku. |
| --- | --- |

—

konsulteerida teiste liikmesriikidega, kui hoiatusteate sisestamise tulemusena tekivad ühe isiku või eseme kohta korduvad hoiatusteated, mis ei sobi omavahel kokku.

2.2.1.   Hoiatusteadete ühilduvus

Mitu liikmesriiki võivad sama isiku või eseme kohta sisestada hoiatusteated korraga, kui need on ühilduvad.

Isikuid käsitlevate hoiatusteadete ühilduvuse tabel

| Tähtsuse järjekord | Vahistamist käsitlev hoiatusteade | Sisenemiskeeldu käsitlev hoiatusteade | Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (kaitse) | Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | Erikontrolli käsitlev hoiatusteade | Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade | Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (asukoha teatamine) | Kohtumenetlusega seotud hoiatusteade |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vahistamist käsitlev hoiatusteade | jah | jah | jah | ei | ei | ei | ei | jah | jah |
| Sisenemiskeeldu käsitlev hoiatusteade | jah | jah | ei | ei | ei | ei | ei | ei | ei |
| Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (kaitse) | jah | ei | jah | ei | ei | ei | ei | jah | jah |
| Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | ei | ei | ei | jah | jah | ei | ei | ei | ei |
| Erikontrolli käsitlev hoiatusteade | ei | ei | ei | jah | jah | ei | ei | ei | ei |
| Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | ei | ei | ei | ei | ei | jah | jah | ei | ei |
| Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade | ei | ei | ei | ei | ei | jah | jah | ei | ei |
| Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (asukoha teatamine) | jah | ei | jah | ei | ei | ei | ei | jah | jah |
| Kohtumenetlusega seotud hoiatusteade | jah | ei | jah | ei | ei | ei | ei | jah | jah |

Tähtsuse järjekord

Vahistamist käsitlev hoiatusteade

Sisenemiskeeldu käsitlev hoiatusteade

Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (kaitse)

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade

Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade

Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (asukoha teatamine)

Kohtumenetlusega seotud hoiatusteade

Vahistamist käsitlev hoiatusteade

jah

jah

jah

ei

ei

ei

ei

jah

jah

Sisenemiskeeldu käsitlev hoiatusteade

jah

jah

ei

ei

ei

ei

ei

ei

ei

Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (kaitse)

jah

ei

jah

ei

ei

ei

ei

jah

jah

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

ei

ei

ei

jah

jah

ei

ei

ei

ei

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade

ei

ei

ei

jah

jah

ei

ei

ei

ei

Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

ei

ei

ei

ei

ei

jah

jah

ei

ei

Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade

ei

ei

ei

ei

ei

jah

jah

ei

ei

Kadunud isikuga seotud hoiatusteade (asukoha teatamine)

jah

ei

jah

ei

ei

ei

ei

jah

jah

Kohtumenetlusega seotud hoiatusteade

jah

ei

jah

ei

ei

ei

ei

jah

jah

Esemeid käsitlevate hoiatusteadete ühilduvuse tabel

| Tähtsuse järjekord | Tõendina kasutamise hoiatusteade | Kehtetuks tunnistatud reisidokument | Arestimise hoiatusteade | Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | Erikontrolli käsitlev hoiatusteade | Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tõendina kasutamise hoiatusteade | jah | jah | jah | ei | ei | ei | ei |
| Kehtetuks tunnistatud reisidokument | jah | jah | jah | ei | ei | ei | ei |
| Arestimise hoiatusteade | jah | jah | jah | ei | ei | ei | ei |
| Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | ei | ei | ei | jah | jah | ei | ei |
| Erikontrolli käsitlev hoiatusteade | ei | ei | ei | jah | jah | ei | ei |
| Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed | ei | ei | ei | ei | ei | jah | jah |
| Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade | ei | ei | ei | ei | ei | jah | jah |

Tähtsuse järjekord

Tõendina kasutamise hoiatusteade

Kehtetuks tunnistatud reisidokument

Arestimise hoiatusteade

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade

Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade

Tõendina kasutamise hoiatusteade

jah

jah

jah

ei

ei

ei

ei

Kehtetuks tunnistatud reisidokument

jah

jah

jah

ei

ei

ei

ei

Arestimise hoiatusteade

jah

jah

jah

ei

ei

ei

ei

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

ei

ei

ei

jah

jah

ei

ei

Erikontrolli käsitlev hoiatusteade

ei

ei

ei

jah

jah

ei

ei

Diskreetset kontrollimist käsitlev hoiatusteade — viivitamata võetavad meetmed

ei

ei

ei

ei

ei

jah

jah

Diskreetse kontrollimise eesmärgil sisestatud hoiatusteade

ei

ei

ei

ei

ei

jah

jah

2.2.2.   Hoiatusteadete tähtsuse järjekord

Omavahel ühildumatute isikuid käsitlevate hoiatusteadete tähtsuse järjekord on järgmine:

| — | vahistamine üleandmise või väljaandmise eesmärgil (otsuse artikkel 26); |
| --- | --- |

—

vahistamine üleandmise või väljaandmise eesmärgil (otsuse artikkel 26);

| — | Schengeni alale sisenemise või seal viibimise keeld (määruse artikkel 24); |
| --- | --- |

—

Schengeni alale sisenemise või seal viibimise keeld (määruse artikkel 24);

| — | isiku kaitse alla võtmine (otsuse artikkel 32); |
| --- | --- |

—

isiku kaitse alla võtmine (otsuse artikkel 32);

| — | erikontroll — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36); |
| --- | --- |

—

erikontroll — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36);

| — | erikontroll (otsuse artikkel 36); |
| --- | --- |

—

erikontroll (otsuse artikkel 36);

| — | diskreetne kontrollimine — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36). |
| --- | --- |

—

diskreetne kontrollimine — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36).

| — | diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36). |
| --- | --- |

—

diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36).

| — | asukoha teatamine (otsuse artiklid 32 ja 34). |
| --- | --- |

—

asukoha teatamine (otsuse artiklid 32 ja 34).

Esemete kohta esitatud hoiatusteadete tähtsuse järjekord on järgmine:

| — | tõenditena kasutamine (otsuse artikkel 38); |
| --- | --- |

—

tõenditena kasutamine (otsuse artikkel 38);

| — | kehtetuks tunnistatud reisidokumendi arestimine (otsuse artikkel 38) |
| --- | --- |

—

kehtetuks tunnistatud reisidokumendi arestimine (otsuse artikkel 38)

| — | arestimine (otsuse artikkel 38); |
| --- | --- |

—

arestimine (otsuse artikkel 38);

| — | erikontroll — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36); |
| --- | --- |

—

erikontroll — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36);

| — | erikontroll (otsuse artikkel 36); |
| --- | --- |

—

erikontroll (otsuse artikkel 36);

| — | diskreetne kontrollimine — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36). |
| --- | --- |

—

diskreetne kontrollimine — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36).

| — | diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36). |
| --- | --- |

—

diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36).

Kui kaalukate riiklike huvide tõttu on vaja käesolevast tähtsuse järjekorrast kõrvale kalduda, võib seda teha pärast konsulteerimist liikmesriikidega.

2.2.3.   Ühilduvuse kontrollimine ja korduvate hoiatusteadete sisestamine

Selleks et vältida mitme omavahel ühildumatu hoiatusteate sisestamist, tuleb täpselt eristada samalaadsete tunnustega isikuid ja esemeid. SIRENE büroode vahelised konsultatsioonid ja koostöö on seetõttu hädavajalikud ning iga liikmesriik kehtestab sobivad tehnilised menetlused, et avastada selliseid juhtumeid enne hoiatusteate esitamist.

Kui hoiatusteate sisestamise taotlus on vastuolus sama riigi poolt sisestatud hoiatusteatega, tagab SIRENE büroo kooskõlas siseriikliku menetlusega, et SIS II jääb vaid üks hoiatusteade.

Et kontrollida, kas ühe ja sama isiku või eseme kohta on sisestatud mitu hoiatusteadet, kohaldatakse järgmist menetlust.

| a) | Korduvate hoiatusteadete väljaselgitamiseks võrreldakse omavahel järgmisi isiku või eseme samasuse tuvastamist võimaldavaid kirjelduselemente:






  i) | isiku puhul:






  — | perekonnanimi, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Korduvate hoiatusteadete väljaselgitamiseks võrreldakse omavahel järgmisi isiku või eseme samasuse tuvastamist võimaldavaid kirjelduselemente:

i)

isiku puhul:

—

perekonnanimi,

| — | eesnimi, |
| --- | --- |

—

eesnimi,

| — | sünniaeg |
| --- | --- |

—

sünniaeg

| — | sugu; |
| --- | --- |

—

sugu;

| ii) | sõiduki puhul:






  — | VIN, |
| --- | --- | --- |

ii)

sõiduki puhul:

—

VIN,

| — | registrinumber ja registreerinud riik, |
| --- | --- |

—

registrinumber ja registreerinud riik,

| — | mark, |
| --- | --- |

—

mark,

| — | liik; |
| --- | --- |

—

liik;

| iii) | lennuki puhul:






  — | lennuki kategooria, |
| --- | --- | --- |

iii)

lennuki puhul:

—

lennuki kategooria,

| — | ICAO registreerimisnumber; |
| --- | --- |

—

ICAO registreerimisnumber;

| iv) | laeva puhul:






  — | laeva kategooria, |
| --- | --- | --- |

iv)

laeva puhul:

—

laeva kategooria,

| — | laevakerede arv, |
| --- | --- |

—

laevakerede arv,

| — | laeva pardatähis (selle kasutamine on vabatahtlik, mitte kohustuslik); |
| --- | --- |

—

laeva pardatähis (selle kasutamine on vabatahtlik, mitte kohustuslik);

| v) | konteineri puhul:






  — | BIC-kood (18). |
| --- | --- | --- |

v)

konteineri puhul:

—

BIC-kood (18).

| b) | Sõiduki või muu VIN numbri või registreerimisnumbriga eseme kohta uue hoiatusteate sisestamise kord vt punkt 8.2.1. |
| --- | --- |

b)

Sõiduki või muu VIN numbri või registreerimisnumbriga eseme kohta uue hoiatusteate sisestamise kord vt punkt 8.2.1.

| c) | Muude esemete puhul on kõige sobilikumad väljad korduva hoiatusteate tuvastamiseks kohustuslikud väljad, mida kõiki kasutab süsteem automaatsel võrdlusel. |
| --- | --- |

c)

Muude esemete puhul on kõige sobilikumad väljad korduva hoiatusteate tuvastamiseks kohustuslikud väljad, mida kõiki kasutab süsteem automaatsel võrdlusel.

Punktis 8.2.1 (Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontroll) kirjeldatud menetlust kasutatakse SIS II sisestatud muud liiki esemete eristamiseks üksteisest juhul, kui selgub, et sarnastel esemetel on sama järjekorranumber.

Kui kontrolli tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isiku või eseme kirjeldusega, kiidab SIRENE büroo uue hoiatusteate sisestamise taotluse heaks (19).

Kui hoiatusteadete kordumise kontrolli käigus selgub, et andmed on samad ning võivad olla seotud sama isiku või esemega, kuid hoiatusteated on omavahel ühildumatud, konsulteerib uut hoiatusteadet sisestada kavatsev SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga.

Hoiatusteadete ühilduvust kontrollitakse järgmise korra kohaselt:

| a) | enne teate sisestamist tuleb kontrollida omavahel ühildumatute hoiatusteadete olemasolu; |
| --- | --- |

a)

enne teate sisestamist tuleb kontrollida omavahel ühildumatute hoiatusteadete olemasolu;

| b) | kui tehakse kindlaks ühilduva hoiatusteate olemasolu, ei pea SIRENE bürood omavahel konsulteerima. Kui aga on vaja välja selgitada, kas hoiatusteade käsitleb sama isikut, küsib SIRENE büroo teavet hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroolt, kasutades vormi L; |
| --- | --- |

b)

kui tehakse kindlaks ühilduva hoiatusteate olemasolu, ei pea SIRENE bürood omavahel konsulteerima. Kui aga on vaja välja selgitada, kas hoiatusteade käsitleb sama isikut, küsib SIRENE büroo teavet hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroolt, kasutades vormi L;

| c) | kui hoiatusteated on ühildumatud, konsulteerivad SIRENE bürood omavahel, kasutades vormi E, ning lõppkokkuvõttes sisestatakse vaid üks hoiatusteade; |
| --- | --- |

c)

kui hoiatusteated on ühildumatud, konsulteerivad SIRENE bürood omavahel, kasutades vormi E, ning lõppkokkuvõttes sisestatakse vaid üks hoiatusteade;

| d) | vahi alla võtmist käsitlevad hoiatusteated sisestatakse kohe, ootamata ära teiste liikmesriikidega konsulteerimise tulemusi; |
| --- | --- |

d)

vahi alla võtmist käsitlevad hoiatusteated sisestatakse kohe, ootamata ära teiste liikmesriikidega konsulteerimise tulemusi;

| e) | kui hoiatusteade, mis ei ühildu teiste hoiatusteadetega, tunnistatakse konsultatsiooni tulemusena kõige tähtsamaks, võtavad teised hoiatusteateid esitanud liikmesriigid oma hoiatusteated uue hoiatusteate sisestamisel tagasi. Omavahelised vaidlused lahendavad liikmesriigid SIRENE büroode kaudu; |
| --- | --- |

e)

kui hoiatusteade, mis ei ühildu teiste hoiatusteadetega, tunnistatakse konsultatsiooni tulemusena kõige tähtsamaks, võtavad teised hoiatusteateid esitanud liikmesriigid oma hoiatusteated uue hoiatusteate sisestamisel tagasi. Omavahelised vaidlused lahendavad liikmesriigid SIRENE büroode kaudu;

| f) | liikmesriigid, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, võivad esitada taotluse, et CS-SIS neid teavitaks, kui kõnealune hoiatusteade kustutatakse; |
| --- | --- |

f)

liikmesriigid, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, võivad esitada taotluse, et CS-SIS neid teavitaks, kui kõnealune hoiatusteade kustutatakse;

| g) | liikmesriigi SIRENE büroo, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, võib taotleda selle liikmesriigi SIRENE büroolt, kes hoiatusteate sisestas, et see teataks kõnealusest kokkulangevusest hoiatusteatega. |
| --- | --- |

g)

liikmesriigi SIRENE büroo, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, võib taotleda selle liikmesriigi SIRENE büroolt, kes hoiatusteate sisestas, et see teataks kõnealusest kokkulangevusest hoiatusteatega.

2.2.4.   Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriolukord

Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale SIS II määruse rakendamises ja seetõttu nad ei saa tutvuda sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevate hoiatusteadetega (SIS II määruse artiklid 24 ja 26). Nad peavad siiski järgima hoiatusteadete ühilduvuse eeskirju, mis on kehtestatud punktis 2.2, ja eelkõige kohaldavad nad punktis 2.2.3 osutatud menetlust.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | juhul kui Ühendkuningriik või Iirimaa sisestab hoiatusteate, mis ei ühildu teiste sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevate hoiatusteadetega vastavalt punktile 2.2.1, teavitab keskne SIS II neid kahte liikmesriiki võimalikust ühildumatusest, teatades ainult hoiatusteate Schengeni identifitseerimisnumbri; |
| --- | --- |

a)

juhul kui Ühendkuningriik või Iirimaa sisestab hoiatusteate, mis ei ühildu teiste sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevate hoiatusteadetega vastavalt punktile 2.2.1, teavitab keskne SIS II neid kahte liikmesriiki võimalikust ühildumatusest, teatades ainult hoiatusteate Schengeni identifitseerimisnumbri;

| b) | juhul kui teavitatakse Ühendkuningriigi või Iirimaa sisestatud hoiatusteate võimalikust ühildumatusest muu liikmesriigi sisestatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteatega, peab Ühendkuningriigi või Iirimaa SIRENE büroo alustama hoiatusteate esitanud liikmesriigiga konsultatsiooni, kasutades vabas vormis tekstiteateid, ja kustutama konsultatsiooni käigus ühildumatu hoiatusteate; |
| --- | --- |

b)

juhul kui teavitatakse Ühendkuningriigi või Iirimaa sisestatud hoiatusteate võimalikust ühildumatusest muu liikmesriigi sisestatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteatega, peab Ühendkuningriigi või Iirimaa SIRENE büroo alustama hoiatusteate esitanud liikmesriigiga konsultatsiooni, kasutades vabas vormis tekstiteateid, ja kustutama konsultatsiooni käigus ühildumatu hoiatusteate;

| c) | sõltuvalt konsultatsiooni tulemusest võib Ühendkuningriik või Iirimaa uuesti sisestada hoiatusteate, mis ühildub teiste hoiatusteadetega. |
| --- | --- |

c)

sõltuvalt konsultatsiooni tulemusest võib Ühendkuningriik või Iirimaa uuesti sisestada hoiatusteate, mis ühildub teiste hoiatusteadetega.

2.3.   Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist

Kui kasutaja taotleb pärast kokkulangevuse avastamist täiendavat teavet, võtab SIRENE büroo viivitamata ühendust hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga, taotledes vajalikku teavet. Vajadusel toimivad SIRENE bürood vahendajatena riiklike asutuste vahel ning edastavad ja vahetavad asjakohast täiendavat teavet kõnealuse hoiatusteate kohta.

Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriiki kokkulangevusest ja selle tagajärgedest (vt ka kiireloomulisuse märkimist käsitlev punkt 1.13.1).

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | Ilma et see piiraks käesoleva käsiraamatu punkti 2.4 kohaldamist, teavitatakse isiku või eseme kohta sisestatud hoiatusteate kokkulangevusest hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi G. |
| --- | --- |

a)

Ilma et see piiraks käesoleva käsiraamatu punkti 2.4 kohaldamist, teavitatakse isiku või eseme kohta sisestatud hoiatusteate kokkulangevusest hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi G.

| b) | Kui kokkulangevusest teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriiki, tuleks vormi G väljale 090 märkida kohaldatav SIS II õigusakti artikkel ja vajalik lisateave (näiteks „MINOR” (alaealine)).

  Vormil G tuleb kokkulangevuse kohta esitada võimalikult palju teavet, sealhulgas märkida väljale 088 võetud meetmed. Hoiatusteate esitanud liikmesriik võib väljal 089 taotleda täiendavat teavet. |
| --- | --- |

b)

Kui kokkulangevusest teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriiki, tuleks vormi G väljale 090 märkida kohaldatav SIS II õigusakti artikkel ja vajalik lisateave (näiteks „MINOR” (alaealine)).

Vormil G tuleb kokkulangevuse kohta esitada võimalikult palju teavet, sealhulgas märkida väljale 088 võetud meetmed. Hoiatusteate esitanud liikmesriik võib väljal 089 taotleda täiendavat teavet.

| c) | Kui täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo soovib esitada lisateavet pärast seda, kui vorm G on ära saadetud, kasutab ta vormi M. |
| --- | --- |

c)

Kui täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo soovib esitada lisateavet pärast seda, kui vorm G on ära saadetud, kasutab ta vormi M.

| d) | Vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo seejärel asjaomast konkreetset teavet ning märgib, milliseid meetmeid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma. |
| --- | --- |

d)

Vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo seejärel asjaomast konkreetset teavet ning märgib, milliseid meetmeid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma.

Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemi (Automatic Number Plate Recognition — ANPR) abil avastatud kokkulangevustest aruandmise korda vt 9. jagu.

2.4.   Olukorrad, kus kokkulangevuse korral ettenähtud menetlusi ei ole võimalik järgida (SIS II otsuse artikkel 48 ja SIS II määruse artikkel 33)

Kooskõlas SIS II otsuse artikliga 48 ja SIS II määruse artikliga 33 kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | liikmesriik, kes kogu olemasoleva teabe põhjal ei saa menetlust järgida, teavitab SIRENE büroo kaudu viivitamata hoiatusteate esitanud liikmesriiki sellest, et ta ei suuda võtta taotletud meedet, ning esitab oma põhjendused vormi H väljal 083; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, kes kogu olemasoleva teabe põhjal ei saa menetlust järgida, teavitab SIRENE büroo kaudu viivitamata hoiatusteate esitanud liikmesriiki sellest, et ta ei suuda võtta taotletud meedet, ning esitab oma põhjendused vormi H väljal 083;

| b) | asjaomased liikmesriigid võivad seejärel kokku leppida, milliseid meetmeid võtta vastavalt oma siseriiklikule õigusele ja SIS II õigusaktidele. |
| --- | --- |

b)

asjaomased liikmesriigid võivad seejärel kokku leppida, milliseid meetmeid võtta vastavalt oma siseriiklikule õigusele ja SIS II õigusaktidele.

2.5.   Andmete töötlemine muul eesmärgil kui see, milleks need SIS II sisestati (SIS II otsuse artikli 46 lõige 5)

SIS II olevaid andmeid võib töödelda ainult sellel eesmärgil, millest lähtudes on esitatud iga kategooria hoiatusteade.

Kui hoiatusteate esitanud liikmesriigilt on eelnevalt saadud luba, võib andmeid töödelda hoiatusteate sisestamise eesmärgist erineval eesmärgil, et hoida ära vahetu tõsine oht avalikule korrale ja turvalisusele, tõsistel riigi julgeolekuga seotud kaalutlustel ja hoidmaks ära rasket kuritegu.

Kui liikmesriik soovib töödelda SIS II sisestatud andmeid eesmärgil, mis ei ole eesmärk, milleks need SIS II sisestati, vahetatakse teavet järgmise korra kohaselt:

| a) | liikmesriik, kes kavatseb kasutada andmeid muul eesmärgil, selgitab SIRENE büroo kaudu hoiatusteate sisestanud liikmesriigile põhjuseid, miks ta soovib andmeid muul eesmärgil töödelda, kasutades selleks vormi I; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, kes kavatseb kasutada andmeid muul eesmärgil, selgitab SIRENE büroo kaudu hoiatusteate sisestanud liikmesriigile põhjuseid, miks ta soovib andmeid muul eesmärgil töödelda, kasutades selleks vormi I;

| b) | hoiatusteate esitanud liikmesriik analüüsib nii kiiresti kui võimalik, kas kõnealust taotlust on võimalik täita, ning teatab SIRENE büroo kaudu oma otsuse teisele liikmesriigile, kasutades selleks vormi M; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate esitanud liikmesriik analüüsib nii kiiresti kui võimalik, kas kõnealust taotlust on võimalik täita, ning teatab SIRENE büroo kaudu oma otsuse teisele liikmesriigile, kasutades selleks vormi M;

| c) | vajaduse korral võib hoiatusteate sisestanud liikmesriik töötlemisloale lisada andmete kasutamise tingimused. Loa saatmiseks kasutatakse vormi M. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral võib hoiatusteate sisestanud liikmesriik töötlemisloale lisada andmete kasutamise tingimused. Loa saatmiseks kasutatakse vormi M.

Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik on nõustunud, võib teine liikmesriik kasutada andmeid ainult eesmärgil, milleks ta on saanud loa. Kõnealune liikmesriik võtab arvesse hoiatusteate esitanud liikmesriigi seatud tingimusi.

2.6.   Lipu lisamine

2.6.1.   Sissejuhatus

| a) | SIS II otsuse artikli 24 kohaselt võib liikmesriik nõuda lipu lisamist järgmistel juhtudel.






  i) | Juhul kui liikmesriik leiab, et SIS II otsuse artiklite 26, 32 või 36 kohaselt sisestatud hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega, võib ta nõuda, et hoiatusteate juurde lisataks lipp selleks, et tema territooriumil ei võeta hoiatusteate põhjal osutatud meedet. Lipu lisab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo. |
| --- | --- | --- |

a)

SIS II otsuse artikli 24 kohaselt võib liikmesriik nõuda lipu lisamist järgmistel juhtudel.

i)

Juhul kui liikmesriik leiab, et SIS II otsuse artiklite 26, 32 või 36 kohaselt sisestatud hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega, võib ta nõuda, et hoiatusteate juurde lisataks lipp selleks, et tema territooriumil ei võeta hoiatusteate põhjal osutatud meedet. Lipu lisab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo.

| ii) | Selleks et võimaldada liikmesriikidel nõuda lipu lisamist artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteatele, teavitatakse kõiki liikmesriike täiendava teabe edastamise teel automaatselt kõigist uutest hoiatusteadetest, mis vastavad nimetatud kategooriale. |
| --- | --- |

ii)

Selleks et võimaldada liikmesriikidel nõuda lipu lisamist artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteatele, teavitatakse kõiki liikmesriike täiendava teabe edastamise teel automaatselt kõigist uutest hoiatusteadetest, mis vastavad nimetatud kategooriale.

| iii) | Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik taotleb eriti kiireloomulistel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, uurib täideviiv liikmesriik, kas tal on võimalik lubada enda nõudmisel lisatud lipu tühistamist. Võimaluse korral peab täideviiv liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada võetava meetme viivitamatu elluviimine. |
| --- | --- |

iii)

Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik taotleb eriti kiireloomulistel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, uurib täideviiv liikmesriik, kas tal on võimalik lubada enda nõudmisel lisatud lipu tühistamist. Võimaluse korral peab täideviiv liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada võetava meetme viivitamatu elluviimine.

| b) | Alternatiivne menetlus kehtib ainult vahistamist käsitlevate hoiatusteadete puhul (vt punkt 3.6). |
| --- | --- |

b)

Alternatiivne menetlus kehtib ainult vahistamist käsitlevate hoiatusteadete puhul (vt punkt 3.6).

| c) | Kadunud isikuid käsitlevaid ning diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatusteateid, millele on lisatud lipp, ei kuvata süsteemi kasutajate ekraanile. |
| --- | --- |

c)

Kadunud isikuid käsitlevaid ning diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatusteateid, millele on lisatud lipp, ei kuvata süsteemi kasutajate ekraanile.

| d) | Ilma et see piiraks punkti 3.6.1 kohaldamist, ei taotle liikmesriik lipu lisamist ainult selle põhjal, et asjaomane liikmesriik on hoiatusteate esitanud liikmesriik. Lipu lisamist tuleb taotleda igal üksikjuhul eraldi. |
| --- | --- |

d)

Ilma et see piiraks punkti 3.6.1 kohaldamist, ei taotle liikmesriik lipu lisamist ainult selle põhjal, et asjaomane liikmesriik on hoiatusteate esitanud liikmesriik. Lipu lisamist tuleb taotleda igal üksikjuhul eraldi.

2.6.2.   Lipu lisamist käsitlev konsulteerimine liikmesriikidega

Lipp lisatakse ainult teise liikmesriigi taotluse või nõusoleku korral.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | kui liikmesriik soovib lisada lippu, esitab ta vormi F kohase lipu lisamise taotluse hoiatusteate esitanud liikmesriigile koos põhjendustega. Taotluse esitamiseks kasutatakse välja 071 ning lipu vajalikkuse põhjendus esitatakse väljal 080. Muu teave hoiatusteate kohta esitatakse väljal 083; |
| --- | --- |

a)

kui liikmesriik soovib lisada lippu, esitab ta vormi F kohase lipu lisamise taotluse hoiatusteate esitanud liikmesriigile koos põhjendustega. Taotluse esitamiseks kasutatakse välja 071 ning lipu vajalikkuse põhjendus esitatakse väljal 080. Muu teave hoiatusteate kohta esitatakse väljal 083;

| b) | hoiatusteate sisestanud liikmesriik lisab lipu viivitamata; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate sisestanud liikmesriik lisab lipu viivitamata;

| c) | pärast teabe vahetamist võib esineda olukordi, kus lipu lisamist taotlenud liikmesriigiga peetud konsultatsioonide käigus esitatud teabe alusel tuleb hoiatusteadet muuta või see kustutada; samuti võib olla vaja taotlus tagasi võtta ilma hoiatusteadet muutmata. |
| --- | --- |

c)

pärast teabe vahetamist võib esineda olukordi, kus lipu lisamist taotlenud liikmesriigiga peetud konsultatsioonide käigus esitatud teabe alusel tuleb hoiatusteadet muuta või see kustutada; samuti võib olla vaja taotlus tagasi võtta ilma hoiatusteadet muutmata.

2.6.3.   Lipu eemaldamise taotlus

Liikmesriigid esitavad taotluse varem taotletud lipu eemaldamiseks niipea, kui lipu lisamise põhjus enam ei kehti. See võib olla vajalik eelkõige siis, kui muudetakse siseriiklikke õigusakte või kui juhtumiga seotud lisateabe vahetamise käigus selgub, et SIS II otsuse artikli 24 lõikes 1 või artiklis 25 osutatud asjaolud enam ei kehti.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | varem lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo palub hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürool lipp eemaldada, kasutades vormi F. Selleks kasutatakse lahtrit 075 (20). Üksikasjalikum teave siseriikliku õiguse kohta märgitakse väljale 080 ja vajaduse korral esitatakse täiendav teave lipu eemaldamise põhjuste ja hoiatusteate kohta väljal 083; |
| --- | --- |

a)

varem lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo palub hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürool lipp eemaldada, kasutades vormi F. Selleks kasutatakse lahtrit 075 (20). Üksikasjalikum teave siseriikliku õiguse kohta märgitakse väljale 080 ja vajaduse korral esitatakse täiendav teave lipu eemaldamise põhjuste ja hoiatusteate kohta väljal 083;

| b) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo eemaldab lipu viivitamata. |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo eemaldab lipu viivitamata.

2.7.   Andmed, mis on juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsed (SIS II määruse artikkel 34 ja SIS II otsuse artikkel 49)

Juhul kui andmed on faktiliselt ebatäpsed või neid on ebaseaduslikult SIS II-s säilitatud, vahetatakse täiendavat teavet vastavalt SIS II määruse artikli 34 lõikele 2 ja SIS II otsuse artikli 49 lõikele 2, milles on sätestatud, et ainult hoiatusteate esitanud liikmesriigil on lubatud muuta, täiendada, parandada, ajakohastada või kustutada andmeid.

Liikmesriik, kes avastas, et andmed sisaldavad viga või neid on ebaseaduslikult säilitatud, teatab sellest hoiatusteate esitanud liikmesriigile oma SIRENE büroo kaudu esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui 10 päeva möödumisel tõendite saamisest. Teabe vahetamiseks kasutatakse vormi J.

| a) | Konsulteerimise tulemusel võib juhtuda, et hoiatusteate esitanud liikmesriigil tuleb andmeid kustutada või parandada vastavalt oma siseriiklikele menetlustele kõnealuste andmete parandamiseks; |
| --- | --- |

a)

Konsulteerimise tulemusel võib juhtuda, et hoiatusteate esitanud liikmesriigil tuleb andmeid kustutada või parandada vastavalt oma siseriiklikele menetlustele kõnealuste andmete parandamiseks;

| b) | kui kahe kuu jooksul ei suudeta jõuda kokkuleppele, soovitab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kes avastas andmetes vea või andmete ebaseadusliku säilitamise, oma riigi vastutaval asutusel esitada juhtum Euroopa Andmekaitseinspektorile, kes tegutseb vahendajana koos kaasatud riiklike järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

b)

kui kahe kuu jooksul ei suudeta jõuda kokkuleppele, soovitab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kes avastas andmetes vea või andmete ebaseadusliku säilitamise, oma riigi vastutaval asutusel esitada juhtum Euroopa Andmekaitseinspektorile, kes tegutseb vahendajana koos kaasatud riiklike järelevalveasutustega.

2.8.   Õigus andmetega tutvuda ja neid parandada (SIS II määruse artikkel 41 ja SIS II otsuse artikkel 58)

2.8.1.   Andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused

Kui andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlusest tuleb teavitada riigiasutusi, vahetatakse teavet vastavalt järgmistele eeskirjadele, ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist:

| a) | kõik SIRENE bürood kohaldavad isikuandmetega tutvumise õiguse suhtes siseriiklikku õigust. Juhtumi asjaoludest sõltuvalt ja arvestades kohaldatavat õigust, on kaks võimalust: SIRENE bürood kas edastavad neile saabunud andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused pädevatele riigiasutustele või teevad oma volituste piires nende taotluste kohta otsuseid ise; |
| --- | --- |

a)

kõik SIRENE bürood kohaldavad isikuandmetega tutvumise õiguse suhtes siseriiklikku õigust. Juhtumi asjaoludest sõltuvalt ja arvestades kohaldatavat õigust, on kaks võimalust: SIRENE bürood kas edastavad neile saabunud andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused pädevatele riigiasutustele või teevad oma volituste piires nende taotluste kohta otsuseid ise;

| b) | kui pädevad riigiasutused taotlevad teavet kõnealuse tutvumisõiguse teostamise kohta, edastavad asjaomase liikmesriigi SIRENE bürood kooskõlas siseriikliku õigusega neile küsitud teabe. |
| --- | --- |

b)

kui pädevad riigiasutused taotlevad teavet kõnealuse tutvumisõiguse teostamise kohta, edastavad asjaomase liikmesriigi SIRENE bürood kooskõlas siseriikliku õigusega neile küsitud teabe.

2.8.2.   Teabe vahetamine teiste liikmesriikide poolt esitatud hoiatusteadetega tutvumise taotluste korral

Teavet, mis käsitleb taotlusi tutvuda teiste liikmesriikide poolt SIS II sisestatud hoiatusteadetega, vahetatakse riiklike SIRENE büroode kaudu, kasutades isikute jaoks vormi K ja esemete jaoks vormi M.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | andmetega tutvumise taotlused edastatakse hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole võimalikult kiiresti, et see saaks välja kujundada oma seisukoha; |
| --- | --- |

a)

andmetega tutvumise taotlused edastatakse hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole võimalikult kiiresti, et see saaks välja kujundada oma seisukoha;

| b) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teavitab andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE bürood oma seisukohast; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teavitab andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE bürood oma seisukohast;

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo esitab vastuse andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo kehtestatud taotluse läbivaatamise tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo esitab vastuse andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo kehtestatud taotluse läbivaatamise tähtaja jooksul;

| d) | üksikisikult andmetega tutvumise, parandamise või kustutamise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo võtab kõik vajalikud meetmed, et vastata õigel ajal. |
| --- | --- |

d)

üksikisikult andmetega tutvumise, parandamise või kustutamise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo võtab kõik vajalikud meetmed, et vastata õigel ajal.

Kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo saadab oma seisukoha andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroole, tagab viimati nimetatud SIRENE büroo vastavalt siseriiklikule õigusele ja oma volituste piires, et seisukoht edastatakse võimalikult kiiresti taotluse kohta otsuse tegemise eest vastutavale asutusele või teeb kõnealune SIRENE büroo nende taotluste kohta otsuseid ise.

2.8.3.   Teabe vahetamine teise liikmesriigi sisestatud andmete parandamise ja kustutamise taotluste korral

Kui isik taotleb oma andmete parandamist või kustutamist, võib seda teha ainult hoiatusteate sisestanud liikmesriik. Kui isik esitab taotluse liikmesriigile, kes ei ole hoiatusteate esitanud liikmesriik, teavitab taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi K ja järgitakse punktis 2.8.2 kirjeldatud menetlust.

2.9.   Hoiatusteate kustutamine, kui selle säilitamise tingimused ei ole enam täidetud

SIS II sisestatud hoiatusteateid ei tohi säilitada kauem kui nende sisestamise eesmärkide saavutamiseks vaja.

Kui hoiatusteate säilitamise tingimused ei ole enam täidetud, kustutab hoiatusteate esitanud liikmesriik selle viivitamata. Kui hoiatusteatel on aegumiskuupäev, kustutatakse see automaatselt CS-SIS-s. Kokkulangevuse tuvastamise korral kohaldatakse punktides 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.7 ja 8.4 kirjeldatud menetlusi.

N.SIS II töötleb CS-SISilt saadud kustutamisteadet automaatselt.

Liikmesriikidel on võimalik tellida automaatselt väljastatavaid teateid hoiatusteate kustutamise kohta.

2.10.   Isikunimede sisestamine

Riiklikes süsteemides andmete sisestamisele ja käideldavusele kehtestatud piirangute raames sisestatakse isikunimed (ees- ja perekonnanimed) SIS II vormingus (tähestik ja õigekiri), mis vastab ICAO reisidokumendistandardiga ametlikele reisidokumentidele ette nähtud vormingule; samal standardil põhineb ka keskse SIS II transkriptsiooni- ja transliteratsioonifunktsioon. Täiendava teabe vahetamisel kasutavad SIRENE bürood isikunimesid sellisel kujul, nagu need on sisestatud SIS II. Kasutajad ja hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood kasutavad andmete SIS II sisestamiseks reeglina ladina tähestikku, ilma et see piiraks 1. liites sätestatud transliteratsiooni ja transkriptsiooni eeskirjade kohaldamist.

Kui on vaja vahetada täiendavat teavet mõne teise isiku kohta kui isik, kelle kohta on esitatud hoiatusteade, kuid kes on seotud isikuga, kelle kohta on esitatud hoiatusteade (näiteks isik, kes võib saata teadmata kadunud alaealist), siis kirjutatakse tema nimi vastavalt 1. liites sätestatud reeglitele ladina tähestikus ning algkujul, kui teavet andval liikmesriigil on võimalik sisestada ka nime algkujus esinevaid erimärke.

2.11.   Erinevad identiteedikategooriad

Kindlaks tehtud identiteet

Kindlaks tehtud identiteet tähendab, et isiku identiteet on kindlaks tehtud autentse isikut tuvastava dokumendi, passi või pädevate asutuste avalduse põhjal.

Kindlaks tegemata identiteet

Kindlaks tegemata identiteet tähendab, et isiku identiteedi kohta ei ole piisavalt tõendeid.

Identiteedi väärkasutus

Identiteedi (nimi, eesnimi, sünniaeg) väärkasutus tähendab, et SIS II kantud isik kasutab teise olemasoleva isiku identiteeti. Selle näiteks on dokumendi kasutamine tegeliku omaniku kahjuks.

Varjunimi

Varjunimi on väljamõeldud identiteet, mida kasutab teiste identiteetide all tuntud isik.

2.11.1.   Väärkasutatud identiteet (SIS II määruse artikkel 36 ja SIS II otsuse artikkel 51)

Kuna identiteedi väärkasutuse juhtumid on keerulised, siis juhul kui selgub, et isik, kelle kohta on SIS II sisestatud hoiatusteade, kasutab vääriti kellegi teise identiteeti, kontrollib hoiatusteate esitanud liikmesriik, kas väärkasutatud identiteeti on vaja SIS II hoiatusteates säilitada.

Kohe kui on kindlaks tehtud, et isiku identiteeti on väärkasutatud, lisatakse isiku selgesõnalisel nõusolekul SIS II esitatud hoiatusteatele täiendavaid andmeid, et vältida valesti tuvastamise negatiivseid tagajärgi. Isik, kelle identiteeti on väärkasutatud, võib vastavalt riigi menetlusele esitada pädevale asutusele SIS II määruse artikli 36 lõikes 3 või SIS II otsuse artikli 51 lõikes 3 esitatud teavet. Isikul, kelle identiteeti on väärkasutatud, on õigus teabe töötlemiseks antud nõusolek tagasi võtta.

Hoiatusteate esitanud liikmesriik lisab hoiatusteatele märkuse „identiteedi väärkasutus” ja sisestab sellise väärkasutuse ohvriks langenud isiku kohta täiendavat teavet, nagu fotosid, sõrmejälgi ja teavet kehtivate isikut tõendavate dokumentide kohta.

Kui liikmesriik avastab, et isiku kohta teise liikmesriigi poolt sisestatud hoiatusteade on seotud identiteedi väärkasutamise juhtumiga, ning isiku identiteedi väärkasutus on kindlaks tehtud, teavitab liikmesriik hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades selleks vormi Q, et lisada SIS II hoiatusteatele märge „identiteedi väärkasutus”.

Arvestades seda liiki andmete sisestamise eesmärki, lisatakse hoiatusteatele selle isiku fotod ja sõrmejäljed (kui need on olemas), kelle identiteeti on väärkasutatud. Identiteedi väärkasutuse juhtumiga on tegemist juhul, kui hoiatusteates esitatud isikuandmed vastavad süütu isiku isikuandmetele. Vormil Q tuleb esitada hoiatusteatel olevad isiku tuvastamist võimaldavad andmed, sealhulgas varjunime number, et hoiatuse esitanud liikmesriigil oleks võimalik teha kindlaks, millist isikut vorm käsitleb. Vormi Q väljad, mis sellistel juhtudel tuleb täita, on loetletud 3. liites.

Väärkasutatud identiteediga isiku andmeid võib kasutada vaid kontrollitava isiku isikusamasuse tuvastamiseks ning neid ei tohi kindlasti kasutada mitte ühelgi teisel eesmärgil. Identiteedi väärkasutust käsitlev teave, sealhulgas sõrmejäljed ja fotod, kustutatakse hoiatusteatega samal ajal või varem, kui asjaomane isik seda taotleb.

2.11.2.   Varjunime sisestamine

Selleks et vältida varjunime sisestamisel mis tahes kategooria hoiatusteadete ühildumatust ja süütutele ohvritele probleemide tekitamist ning tagada piisav andmete kvaliteet, teavitavad liikmesriigid võimaluse piires üksteist varjunimedest ning edastavad kogu asjakohase teabe tagaotsitava isiku tegeliku identiteedi kohta.

Kõikide varjunimede lisamine on hoiatusteate esitanud liikmesriigi kohustus. Kui teine liikmesriik avastab varjunime, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki vormi M abil.

2.11.3.   Täiendav teave isiku identiteedi kindlakstegemiseks

Kui SIS II andmed ei ole piisavad, võib hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo anda pärast konsulteerimist omal algatusel või teise liikmesriigi taotlusel täiendavat teavet, et aidata isikut tuvastada. Selleks kasutatakse vormi L (koos lisadega). Kõnealune teave sisaldab järgmisi andmeid:

| — | tagaotsitava isiku valduses oleva passi või isikutunnistuse päritolu; |
| --- | --- |

—

tagaotsitava isiku valduses oleva passi või isikutunnistuse päritolu;

| — | passi või isikut tõendava dokumendi viitenumber, väljaandmiskuupäev ja -koht, väljaandev asutus ning kehtivusaeg; |
| --- | --- |

—

passi või isikut tõendava dokumendi viitenumber, väljaandmiskuupäev ja -koht, väljaandev asutus ning kehtivusaeg;

| — | tagaotsitava isiku kirjeldus; |
| --- | --- |

—

tagaotsitava isiku kirjeldus;

| — | tema ema ja isa perekonna- ja eesnimed; |
| --- | --- |

—

tema ema ja isa perekonna- ja eesnimed;

| — | muud tagaotsitava isiku nimekujud (perekonna- ja eesnimed); |
| --- | --- |

—

muud tagaotsitava isiku nimekujud (perekonna- ja eesnimed);

| — | fotod ja sõrmejäljed, kui need on olemas; |
| --- | --- |

—

fotod ja sõrmejäljed, kui need on olemas;

| — | viimane teadaolev aadress. |
| --- | --- |

—

viimane teadaolev aadress.

Kõnealune teave peab võimalusel olema SIRENE büroodes olemas või vahetult ja pidevalt kättesaadav, et seda oleks vajadusel võimalik kiiresti edastada.

Ühine eesmärk on minimeerida sellise vale isiku peatamise ohtu, kelle identiteedi üksikasjad on sarnased selle isiku üksikasjadega, kelle kohta esitati hoiatusteade.

2.12.   Teabe vahetamine omavahel seotud hoiatusteadete korral

Iga lingiga luuakse seos vähemalt kahe hoiatusteate vahel.

Liikmesriik võib luua lingi SIS II sisestatavate hoiatusteadete vahel ja ainult kõnealune liikmesriik võib linki muuta või kustutada. Link on nähtav ainult sellise juurdepääsuloaga kasutajatele, mis võimaldab neil näha vähemalt kahte lingiga ühendatud hoiatusteadet. Liikmesriigid tagavad, et linkidele on juurdepääs ainult volitatud isikutel.

2.12.1.   Rakenduseeskirjad

Hoiatusteadetevaheliste linkide puhul ei kasutata täiendava teabe vahetamiseks erimenetlusi. Siiski lähtutakse järgmistest põhimõtetest.

Kui kokkulangevus avastatakse kõigi kahe või rohkema omavahel lingitud hoiatusteate puhul, saadab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo iga sellise hoiatusteate kohta vormi G, osutades väljal 086, et ülejäänud omavahel lingitud hoiatusteadete kohta saadetakse eraldi vormid G.

Vormi ei saadeta hoiatusteadete puhul, mis vaatamata nende linkimisele lingitud hoiatusteatega, mille kohta oli kokkulangevus, ei olnud ise kokkulangevuse põhjuseks. Kui teadmata kadunud isiku üle- või väljaandmiseks on esitatud seonduv hoiatusteade (isikute endi turvalisuse huvides ja kaitseks ohu eest), kasutatakse kokkulangevuse avastamisest teatamiseks vajadusel vormi M, märkides kogu olemasoleva teabe.

2.13.   Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet SIS IIs

Kui on olemas isiku fotod ja sõrmejäljed, lisatakse need hoiatusteatele vastavalt SIS II otsuse artikli 23 lõikele 2.

SIRENE büroodel peab olema võimalik vahetada sõrmejälgi ja fotosid, et täiendada hoiatusteadet ja/või et aidata rakendada meetmeid, mille võtmist on taotletud Kui liikmesriigil on selle isiku foto või sõrmejäljed, kelle kohta on hoiatusteate esitanud teine liikmesriik, võib esimesena nimetatud liikmesriik SIRPITi kaudu saata manuses fotod ja sõrmejäljed, et hoiatusteate esitanud liikmesriik saaks hoiatusteadet täiendada.

Selline vahetus ei piira raamotsuse 2006/960/JSK kohaldamisel suhtlust politseialase koostöö raames.

2.13.1.   Vahetatud andmete edasine kasutamine ja arhiveerimine

SIS II hoiatusteadete koostamiseks esitatud andmete kasutamise piirangud on sätestatud SIS II õigusaktides. Vahetatud fotode ja sõrmejälgede edasine kasutamine, sealhulgas arhiveerimine, peab vastavalt direktiivile 95/46/EÜ ja raamotsusele 2008/977/JSK olema kooskõlas SIS II õigusaktide asjakohaste sätete ja asjaomases riigis kehtivate isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega.

Kui liikmesriik säilitab sõrmejälgi siseriiklikus andmebaasis, tuleb täielikult järgida SIS II andmekaitse eeskirju. Liikmesriik säilitab CS-SISist allalaaditud sõrmejälgede andmeid siseriiklikest sõrmejälgede andmebaasidest eraldi ning need andmed kustutatakse vastavate hoiatusteadete ja täiendava teabega samal ajal.

2.13.2.   Fotode ja sõrmejälgede vahetamine

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | baasvõrdlusmaterjali andev SIRENE büroo saadab tavapärase elektroonilise kanali kaudu vormi L ja märgib vormi L väljal 083, et SIS II hoiatusteate täiendamiseks saadetakse sõrmejäljed ja fotod; |
| --- | --- |

a)

baasvõrdlusmaterjali andev SIRENE büroo saadab tavapärase elektroonilise kanali kaudu vormi L ja märgib vormi L väljal 083, et SIS II hoiatusteate täiendamiseks saadetakse sõrmejäljed ja fotod;

| b) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo lisab sõrmejäljed ja fotod SIS II hoiatusteatele või saadab need pädevale asutusele hoiatusteate täiendamiseks. |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo lisab sõrmejäljed ja fotod SIS II hoiatusteatele või saadab need pädevale asutusele hoiatusteate täiendamiseks.

2.13.3.   Tehnilised nõuded

Sõrmejäljed ja fotod võetakse ja edastatakse kooskõlas standarditega, mis määratakse kindlaks biomeetriliste andmete SIS II sisestamise rakenduseeskirjades.

Kõik SIRENE bürood peavad vastama neile tehnilistele standarditele.

2.13.4.   Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet

Süsteemi sisestatud biomeetrilised andmed läbivad spetsiaalse kvaliteedikontrolli, et tagada kvaliteedi suhtes kehtestatud miinimumstandardite järgimine kõikide SIS II kasutajate poolt.

Enne sisestamist kontrollitakse andmeid riiklikul tasandil tagamaks, et:

| a) | sõrmejäljed vastavad ANSI/NIST-ITL 1–2000 formaadile, mida rakendab Interpol ja mida on kohandatud SIS II jaoks; |
| --- | --- |

a)

sõrmejäljed vastavad ANSI/NIST-ITL 1–2000 formaadile, mida rakendab Interpol ja mida on kohandatud SIS II jaoks;

| b) | fotod, mida kasutatakse üksnes selliste isikute samasuse tõendamiseks, kelle andmed on leitud SIS II-s tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel, vastavad järgmistele nõuetele: näokujutisega pildi kuvasuhe on võimaluse korral 3:4 või 4:5. Võimalusel kasutatakse resolutsiooni vähemalt 480 × 600 pikslit ja värvisügavust 24 bitti. Kui pilt saadakse skaneerituna, peab pildi suurus olema võimalusel väiksem kui ligikaudu 200 kilobaiti. |
| --- | --- |

b)

fotod, mida kasutatakse üksnes selliste isikute samasuse tõendamiseks, kelle andmed on leitud SIS II-s tehtud tähtnumbrilise päringu tulemusel, vastavad järgmistele nõuetele: näokujutisega pildi kuvasuhe on võimaluse korral 3:4 või 4:5. Võimalusel kasutatakse resolutsiooni vähemalt 480 × 600 pikslit ja värvisügavust 24 bitti. Kui pilt saadakse skaneerituna, peab pildi suurus olema võimalusel väiksem kui ligikaudu 200 kilobaiti.

2.14.   Eriotsingud

2.14.1.   Geograafiline sihtotsing

Geograafiline sihtotsing on otsing, mis toimub olukorras, kus liikmesriigil on kindlad tõendid, et isik või ese, kelle või mille kohta on esitatud hoiatusteade, asub teatud geograafilises piirkonnas.

Geograafilisi sihtotsinguid Schengeni ala kohta tehakse SIS II hoiatusteate alusel. Kui isiku või eseme asukoht on teada, võib täita välja 311 („Oluline teade”), osutades geograafilisele otsingule ning asjakohastele riikidele. Lisaks, kui vahistamist käsitleva hoiatusteate esitamisel on tagaotsitava isiku asukoht teada, märgitakse see vormi A väljale 061. Kõikidel muudel juhtudel, kaasa arvatud esemete asukoha edastamisel, kasutatakse vormi M (väli 083). Hoiatusteade tagaotsitava isiku kohta sisestatakse SIS II tagamaks, et meetme võtmist oleks võimalik kohe täitmisele pöörata (nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (21) artikli 9 lõige 3).

Kui tehakse kindlaks, et geograafilise otsinguga otsitav isik asub mujal kui geograafilise otsinguga hõlmatud asukohas, teatab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest vormiga M geograafilise otsinguga hõlmatud liikmesriikidele, et need peataksid kogu asjakohase tegevuse.

2.14.2.   Otsing, milles osalevad sihtotsinguid tegevad eripolitseiüksused (FAST)

Taotluse saanud liikmesriikide SIRENE bürood peaksid asjakohastel juhtudel kasutama ka sihtotsinguid tegevate eriüksuste (Fugitive, Active Search Teams, FAST) teenuseid. Nimetatud politseiüksuste vaheline rahvusvaheline koostöö ei tähenda, et SIS II ei tule hoiatusteateid sisestada. Koostöö ei tohiks minna vastuollu SIRENE büroo keskse rolliga SISi kasutamisel otsingute tegemiseks.

Selleks et tagada, et hoiatusteate esitanud liikmesriigi FASTi üksus teavitab oma riigi SIRENE bürood SIS II sisestatud hoiatusteatega seotud käimasolevast operatsioonist, tuleks algatada asjakohane koostöö. Vajaduse korral teavitab SIRENE büroo teisi SIRENE büroosid. Kõikidest ENFASTi (tagaotsitavate aktiivse jälitamise rühmade Euroopa võrgustik) koordineeritud operatsioonidest, mis hõlmavad SIRENE büroo koostööd, tuleb SIRENE bürood eelnevalt teavitada.

SIRENE bürood tagavad täiendava teabe, sealhulgas kokkulangevusi käsitleva teabe kiire edastamise riiklikule FASTi üksusele, kui viimane on otsinguga seotud.

3.   HOIATUSTEATED ISIKUTE ÜLE- VÕI VÄLJAANDMISE EESMÄRGIL VAHI ALLA VÕTMISEKS (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 26)

3.1.   Hoiatusteate sisestamine

Enamikule vahistamist käsitlevatele hoiatusteadetele lisatakse Euroopa vahistamismäärus (EAW). Kuid väljaandmist käsitleva Euroopa konventsiooni artikli 16 kohaselt on vahistamist käsitleva hoiatusteate alusel võimalik isiku eelvangistamine enne väljaandmistaotluse (ER) väljaandmist.

Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse peab välja andma hoiatusteadet esitava liikmesriigi pädev õigusasutus.

Üleandmise eesmärgil vahistamist käsitleva hoiatusteate sisestamisel sisestatakse selle lisana SIS II ka Euroopa vahistamismääruse originaali koopia. Sisestada võib ka Euroopa vahistamismääruse tõlke ühte või mitmesse liidu institutsioonide ametlikku keelde.

Hoiatusteatele võib lisada isiku fotod ja sõrmejäljed.

Pärast hoiatusteate sisestamist muutub SIRENE büroole kättesadavaks üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavaid isikuid käsitlev asjakohane teave, sealhulgas Euroopa vahistamismäärus või väljaandmistaotlus. Tuleb kontrollida, kas teave on täielik ja korrektselt esitatud.

Liikmesriigid saavad ühe vahistamist käsitleva hoiatusteate kohta sisestada rohkem kui ühe Euroopa vahistamismääruse. Hoiatusteate esitanud liikmesriigi ülesanne on kustutada kehtivuse kaotanud Euroopa vahistamismäärus ja kontrollida, kas hoiatusteatele on lisatud teisi Euroopa vahistamismääruseid, ning vajaduse korral pikendada hoiatusteate kehtivust.

Vahistamist käsitlevale hoiatusteatele saab lisaks Euroopa vahistamismäärusele lisada ka vahistamismääruse tõlkeid. Need lisatakse vajaduse korral eraldi binaarfailidena.

Hoiatusteatele lisatavate skaneeritud dokumentide eraldusvõime peaks võimaluse korral olema vähemalt 150 punkti tolli kohta.

3.2.   Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:

Mitu liikmesriiki võivad vahistamist käsitleva hoiatusteate sisestada ühe ja sama isiku kohta. Kui kaks või enam liikmesriiki on sama isiku kohta välja andnud kokku rohkem kui ühe hoiatusteate, teeb otsuse selle kohta, millist määrust vahistamise korral kohaldada, selle liikmesriigi täidesaatev õigusasutus, kus isik vahistatakse. Täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo saadab kõikidele asjaomastele liikmesriikidele vormi G.

3.3.   Identiteedi väärkasutus

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.

3.4.   Varjunime sisestamine

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.

Vahistamist käsitleva hoiatusteate korral kasutab SIRENE büroo vormi A
   (22) välja 011 (hoiatusteate sisestamise ajal); või (hiljem) vormi M, kui ta teatab liikmesriikidele vahistamist käsitleva hoiatusteatega seotud varjunimed, kui selline teave on SIRENE büroole kättesaadav.

3.5.   Liikmesriikidele saadetav täiendav teave

Hoiatusteate sisestamisel saadetakse liikmesriikidele selle kohta täiendavat teavet.

Punktis 3.5.1 osutatud teave saadetakse teistele SIRENE büroodele vormiga A samal ajal, kui sisestatakse hoiatusteade. Identifitseerimiseks vajalik lisateave saadetakse pärast konsulteerimist teise liikmesriigiga ja/või viimase asjakohase taotluse korral.

Juhul kui ühe isiku kohta on mitu Euroopa vahistamismäärust või väljaandmistaotlust, täidetakse igaühe kohta eraldi vorm A.

Euroopa vahistamismääruses või väljaandmistaotluses ja vormi A (eriti Euroopa vahistamismääruse jaotises e (kuriteo või kuritegude toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas aeg ja koht) väljadel 042, 043, 044, 045 (asjaolude kirjeldus)) esitatakse piisavalt üksikasjalikku teavet, et teised SIRENE bürood saaksid hoiatusteadet kontrollida. Nõutav teave ja vastavus Euroopa vahistamismääruse väljadega on esitatud 3. liites.

Juhul kui Euroopa vahistamismäärus asendatakse või tühistatakse, tehakse selle kohta märge vormi A väljal 267 (SIS II otsuse artikkel 26) või vormi A väljal 044 (väljaandmistaotlus/migreeritud hoiatusteade), kasutades järgmist sõnastust: „Selle vormiga asendatakse vorm (viitenumber), mis osutab euroopa vahistamismäärusele (viitenumber), mis on väljastatud (kuupäev)”.

3.5.1.   Eelvangistuse puhul saadetav täiendav teave

3.5.1.1.   Hoiatusteate sisestamine, kui on väljastatud nii Euroopa vahistamismäärus kui ka väljaandmistaotlus

Kui sisestatakse hoiatusteade väljaandmise eesmärgil vahistamiseks, saadetakse liikmesriikidele täiendavat teavet vormi A abil. Kui Euroopa vahistamismääruse alusel liikmesriikidele saadetud hoiatusteate ja täiendava teabe andmetest väljaandmiseks ei piisa, esitatakse rohkem teavet.

Väljal 239 märgitakse, et vorm on seotud nii Euroopa vahistamismääruse kui ka väljaandmistaotlusega.

3.5.1.2.   Hoiatusteate esitamine üksnes väljaandmistaotluse alusel

Kui sisestatakse hoiatusteade väljaandmise eesmärgil vahistamiseks, saadetakse liikmesriikidele täiendavat teavet vormi A abil.

Väljal 239 märgitakse, et vorm on seotud väljaandmistaotlusega.

3.6.   Lipu lisamine

Üldine kord on esitatud punktis 2.6.

Kui vähemalt ühte hoiatusteatele lisatud Euroopa vahistamismäärust on võimalik täide viia, siis hoiatusteatele lippu ei lisata.

Juhul kui Euroopa vahistamismääruses on märgitud rohkem kui üks kuritegu ja seoses vähemalt ühega neist on võimalik üleandmine, ei lisata hoiatusteatele lippu.

Nagu punktis 2.6 rõhutatud, käsitatakse SIS II otsuse artikli 26 kohast lipuga hoiatusteadet lipu kehtivuse ajal teatena, mille eesmärk on pakkuda teavet hoiatusteates osutatud isiku asukoha kohta.

3.6.1.   Süstemaatiline taotlus lipu lisamiseks hoiatusteatele väljaandmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | väljasaatmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta esitatud hoiatusteate puhul, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK, võib SIRENE büroo taotleda teis(t)elt SIRENE büroo(de)lt lipu süstemaatilist lisamist tema kodanike kohta SIS II otsuse artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteadetele; |
| --- | --- |

a)

väljasaatmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta esitatud hoiatusteate puhul, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK, võib SIRENE büroo taotleda teis(t)elt SIRENE büroo(de)lt lipu süstemaatilist lisamist tema kodanike kohta SIS II otsuse artikli 26 kohaselt sisestatud hoiatusteadetele;

| b) | SIRENE büroo võib soovi korral saata teis(t)ele SIRENE büroo(de)le kirjaliku taotluse; |
| --- | --- |

b)

SIRENE büroo võib soovi korral saata teis(t)ele SIRENE büroo(de)le kirjaliku taotluse;

| c) | SIRENE büroo, kellele selline taotlus on esitatud, lisab viivitamata pärast hoiatusteate esitamist sellele lipu asjaomase liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

c)

SIRENE büroo, kellele selline taotlus on esitatud, lisab viivitamata pärast hoiatusteate esitamist sellele lipu asjaomase liikmesriigi kohta;

| d) | lippu ei eemaldata enne, kui lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo palub selle kustutada. |
| --- | --- |

d)

lippu ei eemaldata enne, kui lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo palub selle kustutada.

3.7.   SIRENE büroo tegevus pärast vahistamist käsitleva hoiatusteate kättesaamist

Isiku asukoha väljaselgitamiseks vaatab SIRENE büroo pärast vormi A saamist niipea kui võimalik läbi kõik võimalikud allikad. Otsingute tegemisest ei või loobuda ka juhul, kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi esitatud teabest ei piisa vastuvõtvale liikmesriigile teate heakskiitmiseks. Vastuvõtvad liikmesriigid teevad otsinguid siseriiklikus õiguses lubatud ulatuses.

Kui hoiatusteate kehtivust on kontrollitud ja isiku asukoht on kindlaks määratud või ta on liikmesriigis vahistatud, võib vormiga A esitatud teabe saanud SIRENE büroo selle edastada Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse täideviiva liikmesriigi pädevale asutusele. Kui taotletakse Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse originaali, võib määruse või taotluse välja andnud õigusasutus selle saata otse täideviivale õigusasutusele, kui väljaandvas ja/või täideviivas riigis ei ole kehtestatud teistsugune kord.

3.8.   Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.

Lisaks kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | kui avastatakse kokkulangevus isiku suhtes, kelle kohta on esitatud vahistamist käsitlev hoiatusteade, teavitatakse sellest kohe hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood. Pärast vormi G saatmist teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate väljaandnud liikmesriigi SIRENE bürood kokkulangevuse avastamisest vajaduse korral ka telefoni teel; |
| --- | --- |

a)

kui avastatakse kokkulangevus isiku suhtes, kelle kohta on esitatud vahistamist käsitlev hoiatusteade, teavitatakse sellest kohe hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood. Pärast vormi G saatmist teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate väljaandnud liikmesriigi SIRENE bürood kokkulangevuse avastamisest vajaduse korral ka telefoni teel;

| b) | vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo seejärel asjakohast konkreetset teavet selle kohta, milliseid konkreetseid meetmeteid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo seejärel asjakohast konkreetset teavet selle kohta, milliseid konkreetseid meetmeteid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma;

| c) | vormi G väljal 091 nimetatakse asutus, kes on pädev vastu võtma Euroopa vahistamismäärusi või väljasaatmistaotlusi, märgitakse tema täielikud kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber ja nende olemasolu korral ka faksinumber ning elektronposti aadress), viitenumber (olemasolu korral), pädev isik (olemasolu korral), taotletud keel, kättetoimetamise tähtaeg ja laad; |
| --- | --- |

c)

vormi G väljal 091 nimetatakse asutus, kes on pädev vastu võtma Euroopa vahistamismäärusi või väljasaatmistaotlusi, märgitakse tema täielikud kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber ja nende olemasolu korral ka faksinumber ning elektronposti aadress), viitenumber (olemasolu korral), pädev isik (olemasolu korral), taotletud keel, kättetoimetamise tähtaeg ja laad;

| d) | lisaks sellele, juhul kui juhtumi puhul väljaselgitatud faktidest järeldub teatava liikmesriigi selge seos ja on algatatud täiendav uurimine, teatab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teistele SIRENE büroodele kokkulangevuse avastamisest vormi M abil; |
| --- | --- |

d)

lisaks sellele, juhul kui juhtumi puhul väljaselgitatud faktidest järeldub teatava liikmesriigi selge seos ja on algatatud täiendav uurimine, teatab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teistele SIRENE büroodele kokkulangevuse avastamisest vormi M abil;

| e) | SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 26 kohaste hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasutuste nimel juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda. |
| --- | --- |

e)

SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 26 kohaste hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasutuste nimel juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda.

3.9.   Täiendava teabe vahetamine üleandmise ja väljasaatmise kohta

Kui pädevad õigusasutused edastavad täideviiva liikmesriigi SIRENE büroole teavet selle kohta, kas isiku, kelle kohta on esitatud vahistamist käsitlev hoiatusteade, võib üle anda või välja saata, teavitab kõnealune SIRENE büroo sellest viivitamata hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi M ja märkides väljale 083 sõna „SURRENDER” (üleandmine) või „EXTRADITION” (väljasaatmine) (23). Üleandmise või väljasaatmise üksikasjad edastatakse SIRENE büroo kaudu võimalikult kiiresti.

3.10.   Täiendava teabe vahetamine teise liikmesriigi kaudu toimuva transiidi kohta

Kui tagaotsitav isik tuleb viia ühest liikmesriigist teise, pakub selle liikmesriigi SIRENE büroo, mille kaudu isikut viiakse, hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo või SIRENE büroo kaudu esitatud pädeva õigusasutuse taotlusel talle selleks vajalikku tuge ja abi, kasutades vormi M, mille välja 083 algusesse on märgitud sõna „TRANSIT” (transiit).

3.11.   Hoiatusteadete kustutamine üle- või väljaandmise korral

Üle- ja väljaandmise eesmärgil vahistamiseks sisestatud hoiatusteated kustutatakse pärast isiku üle- või väljaandmist hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädevatele ametiasutustele. Hoiatusteate võib kustutada ka pärast seda, kui pädev õigusasutus on kooskõlas siseriikliku õigusega tühistanud hoiatusteate aluseks olnud kohtuotsuse.

4.   HOIATUSTEADE ISIKU RIIKI SISENEMISE VÕI RIIGIS VIIBIMISE KEELAMISEKS (SIS II MÄÄRUSE ARTIKKEL 24)

Sissejuhatus

Liikmesriikide teabevahetus selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle kohta on esitatud hoiatusteade vastavalt SIS II määruse artiklile 24, võimaldab liikmesriikidel teha otsuseid sisenemisõiguse andmise ja viisataotluste asjus. Kui isik on juba liikmesriigi territooriumil, võimaldab see riiklikel asutustel võtta asjakohaseid meetmeid elamisloa või pikaajalise viisa andmiseks või isiku väljasaatmiseks riigist. Käesolevas jaos käsitatakse viisasid pikaajaliste viisadena, välja arvatud juhul, kui selgelt on osutatud muud tüüpi viisale (nt mitmekordne viisa).

Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõikes 4 sätestatud teatamismenetlus ja Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud konsultatsioonimenetlus kuuluvad piirikontrolli ja elamislubade ning viisade väljastamise eest vastutavate ametiasutuste pädevusse. SIRENE bürood osalevad nimetatud menetlustes üldiselt ainult teadetega otseselt seotud täiendava teabe edastamiseks (nt teavitamine kokkulangevusest, isiku tuvastamine) või teadete kustutamiseks.

Kuid SIRENE büroo võib osaleda ka kolmanda riigi kodaniku väljasaatmiseks või tema sissesõidu keelamiseks vajaliku täiendava teabe või nimetatud toimingute tulemusel tekkinud teabe edastamises.

Šveitsis ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ (24). Kui avastatakse kokkulangevus sellise kolmanda riigi kodaniku suhtes, kellel on õigus vabalt liikuda, konsulteerivad Šveits, hoiatusteate esitanud liikmesriik ja mis tahes muu liikmesriik, kellel on teavet seoses kolmanda riigi kodaniku vaba liikumise õigusega, tavapärases korras.

4.1.   Hoiatusteate sisestamine

Vastavalt SIS II määruse artiklile 25 kehtivad erieeskirjad nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses vaba liikumise õigust. SIRENE büroo saab võimaluse piires võimaldada juurdepääsu teabele, mille alusel tehti kindlaks, kas vaba liikumise õigusega isiku kohta oli sisestatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade (25). Kui erandkorras sisestatakse hoiatusteade sellise kolmanda riigi kodaniku kohta, kes kasutab oma vaba liikumise õigust, saadab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo kõikidele teistele liikmesriikidele vormi M, mis põhineb hoiatusteate sisestanud ametiasutuse esitatud teabel (vt punktid 4.6 ja 4.7).

Lisaks sätestatakse SIS II määruse artiklis 26, et teatavatel konkreetsetel tingimustel sisestatakse hoiatusteated ka selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 29 (26) piiravat meedet, mille eesmärk on ära hoida sisenemine liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi. Sellised hoiatusteated sisestab ja neid ajakohastab selle liikmesriigi pädev asutus, kes on meetme vastuvõtmise ajal ELi nõukogu eesistujariik. Kui kõnealusel liikmesriigil ei ole juurdepääsu SIS II-le või SIS II määruse artikli 24 kohastele hoiatusteadetele, täidab seda ülesannet järjekorras järgmine eesistujariik, kellel on juurdepääs SIS II-le, sealhulgas SIS II määruse artikli 24 kohastele hoiatusteadetele.

Liikmesriik kehtestab hoiatusteadete sisestamise, ajakohastamise ja kustutamise menetlused.

4.2.   Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

4.3.   Identiteedi väärkasutus

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.

Probleemid võivad tekkida siis, kui kolmanda riigi kodanik, kelle kohta on sisestatud sisenemiskeeldu või viibimist käsitlev hoiatusteade, esineb sisenemisloa taotlemisel ebaseaduslikult liikmesriigi kodanikuna. Sellise juhtumi avastamisel võib teiste liikmesriikide pädevaid asutusi teavitada sellest, kuidas SIS II identiteedi väärkasutuse funktsiooni õigesti kasutada. Liikmesriigi kodaniku identiteedi kohta ei esitata sisenemiskeeldu käsitlevat hoiatusteadet.

4.4.   Varjunime sisestamine

Vt punktis 2.11.2 esitatud üldmenetlus.

4.5.   Teabevahetus elamislubade ja viisade väljastamise korral

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud juhtudel toimuva teabevahetuse suhtes kehtestatud erimenetlusest ning punkti 4.8, milles käsitletakse vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes kokkulangevuse tuvastamisele järgnevat teabevahetust (mille puhul on kohustuslik konsulteerida hoiatusteate esitanud riigi SIRENE bürooga), võib täideviiv liikmesriik teavitada riiki sisenemise keeldu käsitleva hoiatusteate esitanud liikmesriiki, et elamisloa või pikaajalise viisa väljastamise käigus on avastatud kokkulangevus. Hoiatusteate esitanud liikmesriik võib seejärel vajaduse korral teavitada teisi liikmesriike, kasutades selleks vormi M; |
| --- | --- |

a)

ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud juhtudel toimuva teabevahetuse suhtes kehtestatud erimenetlusest ning punkti 4.8, milles käsitletakse vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes kokkulangevuse tuvastamisele järgnevat teabevahetust (mille puhul on kohustuslik konsulteerida hoiatusteate esitanud riigi SIRENE bürooga), võib täideviiv liikmesriik teavitada riiki sisenemise keeldu käsitleva hoiatusteate esitanud liikmesriiki, et elamisloa või pikaajalise viisa väljastamise käigus on avastatud kokkulangevus. Hoiatusteate esitanud liikmesriik võib seejärel vajaduse korral teavitada teisi liikmesriike, kasutades selleks vormi M;

| b) | asjaomaste liikmesriikide SIRENE bürood võivad vastava taotluse korral ning vastavalt siseriiklikule õigusele abistada elamislubasid ja viisasid väljaandvaid ametiasutusi vajaliku teabe edastamisel. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste liikmesriikide SIRENE bürood võivad vastava taotluse korral ning vastavalt siseriiklikule õigusele abistada elamislubasid ja viisasid väljaandvaid ametiasutusi vajaliku teabe edastamisel.

Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud erimenetlused

Schengeni konventsiooni artikli 25 lõikes 1 sätestatud menetlus

Kui elamisloa või pikaajalise viisa väljaandmist kavandav liikmesriik tuvastab, et teine liikmesriik on taotluse esitaja kohta esitanud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate, konsulteerib ta SIRENE büroode vahendusel hoiatusteate esitanud liikmesriigiga. Elamisluba või viisat anda kavatsev liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa andmist käsitlevast otsusest, kasutades vormi N. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa anda, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda hoiatusteate esitanud liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

Schengeni konventsiooni artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetlus

Kui isiku sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate sisestanud liikmesriik tuvastab, et hoiatusteates nimetatud isikule on antud elamisluba või pikaajaline viisa, algatab ta elamisloa või viisa välja andnud riigiga SIRENE büroode vahendusel konsultatsioonimenetluse. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, kasutades vormi O. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa alles jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

Vormi O kasutatakse SIRENE büroode vahendusel toimuvaks konsulteerimiseks ka juhul, kui elamisloa välja andnud liikmesriik avastab hiljem, et isiku kohta on SIS II kantud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade (27).

Kui kolmas liikmesriik (st mitte see liikmesriik, kes andis välja elamisloa või viisa, ega ka see liikmesriik, kes esitas hoiatusteate) leiab, et mõne liikmesriigi elamisloa või viisa saanud kolmanda riigi kodaniku kohta on esitatud hoiatusteade, teavitab ta sellest SIRENE büroode vahendusel nii elamisloa või viisa andnud kui ka teate esitanud liikmesriiki, kasutades vormi H.

Kui Schengeni konventsiooni artiklis 25 ettenähtud menetlus hõlmab isiku sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustutamist, osutavad SIRENE bürood kooskõlas oma siseriikliku õigusega abi, kui neilt seda taotletakse.

Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktides a ja c sätestatud erimenetlused

4.5.1.   Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis a sätestatud juhtudel

Vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktile a on kolmanda riigi kodanikul, kelle kohta on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade, kuid kellel on ühe liikmesriigi antud elamisluba, pikaajaline viisa või mitmekordne viisa, lubatud elamisloa, pikaajalise viisa või mitmekordse viisa andnud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks siseneda transiidi eesmärgil kolmandasse liikmesriiki. Riiki sisenemise võib keelata juhul, kui asjaomane riik on andnud välja oma riigis kehtiva sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate. Mõlemal juhul saadab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kuhu isik soovib siseneda, pädeva ametiasutuse taotlusel kõnealuste liikmesriikide SIRENE büroodele teate (vormi H, kui transiidi luba antakse, või vormi G, kui siseneda ei lubata), millega neid teavitatakse vasturääkivusest ja palutakse neid omavahel konsulteerida, et kustutada SIS II-st hoiatusteade või tühistada elamisluba või viisa. Kõnealune SIRENE büroo võib paluda ka end konsulteerimise tulemustest teavitada.

Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik püüab siseneda liikmesriiki, kes on SIS II sisestanud hoiatusteate, võib see liikmesriik keelata tema sisenemise. Kuid pädeva ametiasutuse taotlusel konsulteerib selle liikmesriigi SIRENE büroo elamisloa või viisa välja andnud riigi SIRENE bürooga, et võimaldada pädeval asutusel välja selgitada, kas on alust elamisloa või viisa tühistamiseks. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, kasutades vormi O. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa alles jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

Kui kõnealune isik püüab siseneda elamisloa või viisa välja andnud riiki, lubatakse tal sinna siseneda, kuid selle riigi SIRENE büroo konsulteerib pädeva ametiasutuse taotlusel hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga, et pädevatel asutustel oleks võimalik teha otsus elamisloa või viisa tühistamise või hoiatusteate kustutamise kohta. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, kasutades vormi O. Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa kehtima jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.

4.5.2.   Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis c sätestatud juhtudel

Vastavalt artikli 5 lõike 4 punktile c võib liikmesriik kolmanda riigi kodanikel, kes ei täida ühte või mitut lõikes 1 sätestatud tingimust, lubada siseneda oma territooriumile humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu. Pädeva ametiasutuse taotluse korral võib sisenemist lubanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest teavitada hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood vormi H abil.

4.6.   Punktis 4.5 osutatud menetlusi käsitlevad ühiseeskirjad

| a) | Konsultatsioonimenetluse käigus saadab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kes on andnud või kavatseb anda või säilitada elamisloa või pikaajalise viisa, ainult ühe vormi N või vormi O, et teavitada liikmesriiki, kes on väljastanud või kavatseb väljastada sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate elamisloa või viisa andmist, alles jätmist või tühistamist käsitleva lõpliku otsuse kohta. |
| --- | --- |

a)

Konsultatsioonimenetluse käigus saadab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kes on andnud või kavatseb anda või säilitada elamisloa või pikaajalise viisa, ainult ühe vormi N või vormi O, et teavitada liikmesriiki, kes on väljastanud või kavatseb väljastada sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate elamisloa või viisa andmist, alles jätmist või tühistamist käsitleva lõpliku otsuse kohta.

| b) | Konsultatsioonimenetlus on kas Schengeni konventsiooni artikli 25 lõike 1 kohane menetlus või Schengeni konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

b)

Konsultatsioonimenetlus on kas Schengeni konventsiooni artikli 25 lõike 1 kohane menetlus või Schengeni konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohane menetlus.

| c) | Kui konsultatsioonimenetluse käigus saadetakse vorm M, G või H, võib sellele teha märke „konsultatsioonimenetlus”. (vorm M: väli 083; vorm G: väli 086; vorm H: väli 083). |
| --- | --- |

c)

Kui konsultatsioonimenetluse käigus saadetakse vorm M, G või H, võib sellele teha märke „konsultatsioonimenetlus”. (vorm M: väli 083; vorm G: väli 086; vorm H: väli 083).

4.7.   Teabe vahetamine seoses Schengeni alale sisenemise keelamise või sealt väljasaatmisega pärast kokkulangevuse avastamist

Ilma et see piiraks Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktide a ja c alusel toimuva teabevahetuse suhtes kehtestatud erimenetlustest ning punkti 4.8, milles käsitletakse vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes kokkulangevuse tuvastamisele järgnevat teabevahetust (mille puhul on kohustuslik konsulteerida hoiatusteate esitanud riigi SIRENE bürooga), võib liikmesriik taotleda, et teda teavitataks kõikidest kokkulangevustest hoiatusteadetega, mille see riik on sisestanud isiku riiki sisenemise või riigis viibimise keelamiseks.

Sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE bürood ei ole tingimata vaja kokkulangevusest teavitada, ent seda võidakse teha eriolukordades. Olenevalt sellest, milline meede võetakse, võib igal juhul saata vormi G või vormi H, näiteks juhul, kui vajatakse täiendavat teavet. Vorm G tuleb alati saata juhul, kui kokkulangevus käsitleb isikut, kelle suhtes kohaldatakse vaba liikumise õigust.

Olenemata eelmisest lõikest, peavad SIRENE bürood vastavalt 10. jaole esitama statistika, mis käsitleb teiste riikide sisestatud hoiatusteadetega kokkulangevuste avastamist nende territooriumil.

Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | liikmesriik võib taotleda, et teda teavitataks kõikidest kokkulangevustest, mis on avastatud tema esitatud hoiatusteadete puhul, mis käsitlevad riiki sisenemise või seal viibimise keelamist. Iga liikmesriik, kes soovib seda võimalust kasutada, esitab teisele liikmesriigile kirjaliku taotluse; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik võib taotleda, et teda teavitataks kõikidest kokkulangevustest, mis on avastatud tema esitatud hoiatusteadete puhul, mis käsitlevad riiki sisenemise või seal viibimise keelamist. Iga liikmesriik, kes soovib seda võimalust kasutada, esitab teisele liikmesriigile kirjaliku taotluse;

| b) | täideviiv liikmesriik võib omal algatusel teavitada hoiatusteate esitanud liikmesriiki, et selle hoiatusteate puhul on avastatud kokkulangevus, et kolmanda riigi kodanikule ei ole antud sissesõiduõigust või et ta on Schengeni territooriumilt välja saadetud; |
| --- | --- |

b)

täideviiv liikmesriik võib omal algatusel teavitada hoiatusteate esitanud liikmesriiki, et selle hoiatusteate puhul on avastatud kokkulangevus, et kolmanda riigi kodanikule ei ole antud sissesõiduõigust või et ta on Schengeni territooriumilt välja saadetud;

| c) | kui kokkulangevuse tõttu on võetud meetmeid, saadab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole vormi G; vorm G saadetakse ka juhul, kui meetme võtmiseks vajatakse rohkem teavet; |
| --- | --- |

c)

kui kokkulangevuse tõttu on võetud meetmeid, saadab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole vormi G; vorm G saadetakse ka juhul, kui meetme võtmiseks vajatakse rohkem teavet;

| d) | pärast punktis c osutatud teabe saamist hoiatusteate esitanud liikmesriigilt:






  i) | teavitab täideviiv liikmesriik juhul, kui meede on võetud, hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi M (mitte teist vormi G sama kokkulangevuse korral), |
| --- | --- | --- |

d)

pärast punktis c osutatud teabe saamist hoiatusteate esitanud liikmesriigilt:

i)

teavitab täideviiv liikmesriik juhul, kui meede on võetud, hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi M (mitte teist vormi G sama kokkulangevuse korral),

| ii) | teavitab täideviiv liikmesriik juhul, kui meedet ei ole võetud, hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi H, või |
| --- | --- |

ii)

teavitab täideviiv liikmesriik juhul, kui meedet ei ole võetud, hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi H, või

| iii) | kasutatakse eespool nimetatud toimingute jaoks vormi M juhul, kui vaja on veel konsulteerida, |
| --- | --- |

iii)

kasutatakse eespool nimetatud toimingute jaoks vormi M juhul, kui vaja on veel konsulteerida,

| iv) | kasutatakse konsultatsioonimenetluses lõplikuks vormide vahetamiseks vormi N või O, |
| --- | --- |

iv)

kasutatakse konsultatsioonimenetluses lõplikuks vormide vahetamiseks vormi N või O,

| e) | kui liikmesriik avastab oma territooriumil kolmanda riigi kodaniku, kelle kohta on esitatud hoiatusteade, edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo tema nõudmisel teabe, mis on vajalik asjaomase isiku tagasisaatmiseks. Sõltuvalt täideviiva liikmesriigi vajadustest tuleb vormil M esitada vähemalt järgmine teave:






  — | otsuse liik ja põhjus; |
| --- | --- | --- |

e)

kui liikmesriik avastab oma territooriumil kolmanda riigi kodaniku, kelle kohta on esitatud hoiatusteade, edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo tema nõudmisel teabe, mis on vajalik asjaomase isiku tagasisaatmiseks. Sõltuvalt täideviiva liikmesriigi vajadustest tuleb vormil M esitada vähemalt järgmine teave:

—

otsuse liik ja põhjus;

| — | otsuse välja andnud asutus; |
| --- | --- |

—

otsuse välja andnud asutus;

| — | otsuse kuupäev; |
| --- | --- |

—

otsuse kuupäev;

| — | otsuse kättetoimetamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

otsuse kättetoimetamise kuupäev;

| — | otsuse täideviimise kuupäev; |
| --- | --- |

—

otsuse täideviimise kuupäev;

| — | kuupäev, millal otsus kaotab kehtivuse, või otsuse kehtivusaeg; |
| --- | --- |

—

kuupäev, millal otsus kaotab kehtivuse, või otsuse kehtivusaeg;

| — | teave selle kohta, kas isik on süüdi mõistetud, ja karistuse laad. |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kas isik on süüdi mõistetud, ja karistuse laad.

Kui isik, kelle kohta on esitatud hoiatusteade, peetakse kinni piiril, tuleb järgida Schengeni piirieeskirjades ja hoiatusteate esitanud liikmesriigis kehtestatud menetlusi.

Teatavatel erijuhtudel võib tekkida kiire vajadus vahetada SIRENE büroode kaudu täiendavat teavet, et isikusamasus kahtlusteta tuvastada.

4.8.   Teabe vahetamine, kui avastatakse kokkulangevus vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes

Selliste kolmanda riigi kodanike suhtes, kellel on õigus ühenduses vabalt liikuda direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses, kohaldatakse erieeskirju (28).

Kui tuvastatakse kokkulangevus kolmanda riigi sellise kodaniku suhtes, kelle suhtes kohaldatakse vaba liikumise õigust direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses, kohaldatakse erieeskirju (Šveitsi seisukohta vt 4. jao sissejuhatus). Kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | pädeva ametiasutuse taotlusel võtab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo vormi G abil viivitamata ühendust hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga, et saada teavet, mida on vaja, et teha kiire otsus võetavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

a)

pädeva ametiasutuse taotlusel võtab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo vormi G abil viivitamata ühendust hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga, et saada teavet, mida on vaja, et teha kiire otsus võetavate meetmete kohta;

| b) | teabetaotluse saamise korral alustab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo kohe vajaliku teabe kogumist ning saadab kogutud teabe võimalikult kiiresti täideviiva liikmesriigi SIRENE büroole; |
| --- | --- |

b)

teabetaotluse saamise korral alustab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo kohe vajaliku teabe kogumist ning saadab kogutud teabe võimalikult kiiresti täideviiva liikmesriigi SIRENE büroole;

| c) | teabe puudumise korral kontrollib hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo koos pädeva asutusega, kas hoiatusteate võib säilitada kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ. Kui pädev asutus otsustab hoiatusteate säilitada, teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest teisi SIRENE büroosid, kasutades vormi M; |
| --- | --- |

c)

teabe puudumise korral kontrollib hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo koos pädeva asutusega, kas hoiatusteate võib säilitada kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ. Kui pädev asutus otsustab hoiatusteate säilitada, teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest teisi SIRENE büroosid, kasutades vormi M;

| d) | täideviiv liikmesriik teatab oma SIRENE büroo kaudu hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole sellest, kas taotletud meede võeti (kasutades vormi M) või mitte (kasutades vormi H) (29). |
| --- | --- |

d)

täideviiv liikmesriik teatab oma SIRENE büroo kaudu hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole sellest, kas taotletud meede võeti (kasutades vormi M) või mitte (kasutades vormi H) (29).

4.9.   Teabevahetus juhul, kui kokkulangevust ei ole tuvastatud, kuid liikmesriik avastab, et vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku kohta on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade

Kui kokkulangevust ei ole tuvastatud, kuid liikmesriik avastab, et sellise kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on õigus ühenduses vabalt liikuda, on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade, saadab kõnealuse liikmesriigi SIRENE büroo pädeva asutuse taotlusel hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole selle kohta vormi M.

Teabe puudumise korral kontrollib hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo koos pädeva asutusega, kas hoiatusteate võib säilitada kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ. Kui pädev asutus otsustab hoiatusteate säilitada, teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest teisi SIRENE büroosid, kasutades vormi M.

4.10.   Sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustutamine

Ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artikli 25 ning Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktidega a ja c ette nähtud erimenetluse kohaldamist, kustutatakse kolmanda riigi kodaniku sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevad hoiatusteated siis, kui:

| a) | hoiatusteade on aegunud; |
| --- | --- |

a)

hoiatusteade on aegunud;

| b) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse; |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse;

| c) | sisenemiskeelu tähtaeg on möödunud, juhul kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus märkis oma otsuses tähtaja, või |
| --- | --- |

c)

sisenemiskeelu tähtaeg on möödunud, juhul kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus märkis oma otsuses tähtaja, või

| d) | isikule antakse liikmesriigi kodakondsus. Kui kodakondsuse omandamist märkab mitte hoiatusteate esitanud liikmesriigi, vaid mõne teise liikmesriigi SIRENE büroo, siis konsulteerib esimene hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga ning vajaduse korral saadab talle vormi J, järgides juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsete andmete parandamise ja kustutamise menetlust (vt punkt 2.7). |
| --- | --- |

d)

isikule antakse liikmesriigi kodakondsus. Kui kodakondsuse omandamist märkab mitte hoiatusteate esitanud liikmesriigi, vaid mõne teise liikmesriigi SIRENE büroo, siis konsulteerib esimene hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga ning vajaduse korral saadab talle vormi J, järgides juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsete andmete parandamise ja kustutamise menetlust (vt punkt 2.7).

5.   HOIATUSTEATED TEADMATA KADUNUD ISIKUTE KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 32)

5.1.   Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

5.2.   Identiteedi väärkasutus

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.

5.3.   Varjunime sisestamine

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.

5.4.   Lipu lisamine

Võib tekkida olukordi, kus tuvastatakse kokkulangevus kadunud isikut käsitleva hoiatusteatega ja täideviiva liikmesriigi pädevad asutused otsustavad taotletud meetmeid ja/või edasisi meetmeid mitte võtta. Selle otsuse võib teha ka juhul, kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädevad ametiasutused otsustavad SIS II hoiatusteate säilitada. Sellisel juhul võib täideviiv liikmesriik taotleda lipu lisamist pärast kokkulangevuse avastamist. Lipu lisamisel järgitakse punktis 2.6 kirjeldatud üldist korda.

Seoses teadmata kadunud isikute kohta esitatud hoiatusteadetega ei ole kehtestatud muid menetlusi.

5.5.   Teadmata kadunud alaealiste ja teiste ohus olevate isikute kohta kirjelduse esitamine

SIRENE büroodel peab olema riiklikul tasandil vaba juurdepääs kogu teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadetega seotud täiendavale teabele, et SIRENE büroo saaks anda oma täieliku panuse juhtumi edukasse lahendamisse, aidates isikut tuvastada ja andes juhtumiga seotud asjaolude kohta kiiresti täiendavat teavet. Asjaomane täiendav teave võib hõlmata eelkõige riiklikke otsuseid, mis käsitlevad lapse või haavatava isiku eestkostet, või teadmata kadunud lastest teavitamise mehhanismide kasutamise taotlusi.

Kuna mitte kõik haavatavad teadmata kadunud isikud ei ületa riigipiiri, tehakse otsus täiendava teabe (isikukirjelduse) edastamise ja adressaadi kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaolusid. Pärast seda, kui riiklikul tasandil on tehtud otsus selle kohta, millises ulatuses on tarvis täiendavat teavet edastada, võtab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo vajaduse korral ühe järgmistest meetmetest:

| a) | säilitab teabe, et ta saaks teise liikmesriigi taotluse korral edastada talle täiendavat teavet; |
| --- | --- |

a)

säilitab teabe, et ta saaks teise liikmesriigi taotluse korral edastada talle täiendavat teavet;

| b) | kui päringud viitavad teadmata kadunud isiku võimalikule asukohale, saadab asjaomasele SIRENE büroole vormi M; |
| --- | --- |

b)

kui päringud viitavad teadmata kadunud isiku võimalikule asukohale, saadab asjaomasele SIRENE büroole vormi M;

| c) | kadumise asjaolusid arvesse võttes saadab vormi M kõikidele asjaomastele SIRENE büroodele, et edastada kõik isikuga seotud andmed lühikese aja jooksul. |
| --- | --- |

c)

kadumise asjaolusid arvesse võttes saadab vormi M kõikidele asjaomastele SIRENE büroodele, et edastada kõik isikuga seotud andmed lühikese aja jooksul.

Kui tegemist on suures ohus oleva teadmata kadunud isikuga, peab märge vormi M väljal 311 algama sõnaga „URGENT” (kiire) ja kiireloomulisuse põhjendusega. (Juhul kui teadmata kadunud alaealine on saatjata, (30) tuleb lisada selgitav märkus „Saatjata alaealine”.) Asja kiireloomulisust tuleks rõhutada telefonikõnes, milles selgitatakse vormi M tähtsust ja asja pakilisust.

Seejuures kasutatakse suures ohus oleva teadmata kadunud isiku kohta struktureeritud täiendava teabe sisestamise ja järjestamise kokkulepitud tavameetodit (31). Need andmed kantakse vormi M väljale 083.

Pärast seda, kui SIRENE büroo on teabe saanud, peab ta selleks, et sihikindlal ja põhjendatud viisil suurendada tagaotsitava isiku leidmise võimalusi, edastama selle vajaduse korral:

| a) | asjaomastele piiripunktidele; |
| --- | --- |

a)

asjaomastele piiripunktidele;

| b) | pädevatele haldus- ja politseiasutustele isiku leidmiseks ja kaitsmiseks; |
| --- | --- |

b)

pädevatele haldus- ja politseiasutustele isiku leidmiseks ja kaitsmiseks;

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi asjaomastele konsulaarasutustele pärast SIS II kokkulangevuse avastamist. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi asjaomastele konsulaarasutustele pärast SIS II kokkulangevuse avastamist.

5.6.   Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.

Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | Kui teadmata kadunud isikute kaitseks tuleb võtta meetmeid, edastavad SIRENE bürood nende kohta võimalikult palju meditsiinilist teavet.
  Edastatud teavet hoitakse vaid senikaua, kuni see on hädavajalik, ja seda kasutatakse rangelt vaid selle isiku ravimiseks. |
| --- | --- |

a)

Kui teadmata kadunud isikute kaitseks tuleb võtta meetmeid, edastavad SIRENE bürood nende kohta võimalikult palju meditsiinilist teavet.

Edastatud teavet hoitakse vaid senikaua, kuni see on hädavajalik, ja seda kasutatakse rangelt vaid selle isiku ravimiseks.

| b) | Täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo teatab alati asukohaandmed hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole. |
| --- | --- |

b)

Täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo teatab alati asukohaandmed hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole.

| c) | Vastavalt SIS II otsuse artikli 33 lõikele 2 on teadmata kadunud ja leitud täisealist isikut käsitlevate andmete edastamiseks isiku kadumiseset teatanud isikule vaja kadunud isiku nõusolekut (32). Nõusolek tuleb anda kirjalikult või see peab olema vähemalt kirjalikult registreeritud. Nõusoleku andmisest keeldumine tuleb esitada kirjalikult või see tuleb ametlikult registreerida. Pädevad asutused võivad siiski kadumisest teatanud isikule edastada teabe selle kohta, et hoiatusteade on kustutatud pärast vastavuse tuvastamist. |
| --- | --- |

c)

Vastavalt SIS II otsuse artikli 33 lõikele 2 on teadmata kadunud ja leitud täisealist isikut käsitlevate andmete edastamiseks isiku kadumiseset teatanud isikule vaja kadunud isiku nõusolekut (32). Nõusolek tuleb anda kirjalikult või see peab olema vähemalt kirjalikult registreeritud. Nõusoleku andmisest keeldumine tuleb esitada kirjalikult või see tuleb ametlikult registreerida. Pädevad asutused võivad siiski kadumisest teatanud isikule edastada teabe selle kohta, et hoiatusteade on kustutatud pärast vastavuse tuvastamist.

5.7.   Teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustutamine

Juhul kui hoiatusteate esitanud liikmesriigil tekib hoiatusteate kustutamisel märkimisväärne viivitus, tuleb sellest viivitusest teatada täideviiva liikmesriigi SIRENE büroole, et lisada hoiatusteatele lipp, nagu kirjeldatud SIRENE käsiraamatu punktis 5.4.

5.7.1.   Alaealised

Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:

| a) | juhtum on lahendatud (nt alaealine on saadetud tagasi kodumaale; täideviiva liikmesriigi pädev ametiasutus teeb otsuse lapse eest hoolitseda); |
| --- | --- |

a)

juhtum on lahendatud (nt alaealine on saadetud tagasi kodumaale; täideviiva liikmesriigi pädev ametiasutus teeb otsuse lapse eest hoolitseda);

| b) | hoiatusteade on aegunud või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on aegunud või

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

5.7.2.   Täiskasvanud, kelle suhtes ei ole vaja võtta kaitsemeetmeid

Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:

| a) | meede on võetud (täideviiv liikmesriik on asukoha välja selgitanud); |
| --- | --- |

a)

meede on võetud (täideviiv liikmesriik on asukoha välja selgitanud);

| b) | hoiatusteade on aegunud või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on aegunud või

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

5.7.3.   Täiskasvanud, kelle suhtes on vaja võtta kaitsemeetmeid

Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:

| a) | meede on võetud (isiku suhtes kohaldatakse kaitsemeetmeid); |
| --- | --- |

a)

meede on võetud (isiku suhtes kohaldatakse kaitsemeetmeid);

| b) | hoiatusteade on aegunud või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on aegunud või

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

Kui isiku suhtes on võetud ametlikud kaitsemeetmed, võib hoiatusteadet säilitada siseriikliku õiguse kohaselt seni, kuni isik on saadetud tagasi kodumaale.

6.   KOHTUMENETLUSES OSALEMISE EESMÄRGIL OTSITAVAID ISIKUID KÄSITLEVAD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 34)

6.1.   Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

6.2.   Identiteedi väärkasutus

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.

6.3.   Varjunime sisestamine

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.

6.4.   Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.

Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | isiku tegeliku elukoha kindlakstegemiseks võetakse meetmed vastavalt selle liikmesriigi siseriiklikule õigusele, kus isik leiti; |
| --- | --- |

a)

isiku tegeliku elukoha kindlakstegemiseks võetakse meetmed vastavalt selle liikmesriigi siseriiklikule õigusele, kus isik leiti;

| b) | kehtestada tuleb asjakohased siseriiklikud menetlused, et tagada hoiatusteadete säilitamine SIS II-s ainult seni, kuni on saavutatud nende esitamise eesmärk. |
| --- | --- |

b)

kehtestada tuleb asjakohased siseriiklikud menetlused, et tagada hoiatusteadete säilitamine SIS II-s ainult seni, kuni on saavutatud nende esitamise eesmärk.

SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 34 kohaselt sisestatud hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasutuste nimel juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda.

6.5.   Kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavaid isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustutamine

Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:

| a) | teave isiku asukoha kohta on edastatud hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädevale asutusele. Kui edastatud teabe põhjal ei ole võimalik võtta meetmeid (nt vale aadress või puudub elukoht), teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo probleemi lahendamiseks täideviiva liikmesriigi SIRENE bürood; |
| --- | --- |

a)

teave isiku asukoha kohta on edastatud hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädevale asutusele. Kui edastatud teabe põhjal ei ole võimalik võtta meetmeid (nt vale aadress või puudub elukoht), teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo probleemi lahendamiseks täideviiva liikmesriigi SIRENE bürood;

| b) | hoiatusteade on aegunud või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on aegunud või

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

Kui liikmesriigis on avastatud kokkulangevus ja aadress on edastatud hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole ning selles liikmesriigis avastatud kokkulangevusega seoses ilmneb sama aadress, registreeritakse kokkulangevus täideviivas liikmesriigis, kuid hoiatusteate esitanud liikmesriigile ei saadeta uuesti aadressi ega vormi G. Sellisel juhul teavitab täideviiv liikmesriik hoiatusteate esitanud liikmesriiki korduvatest kokkulangevustest ja hoiatusteate esitanud liikmesriik kaalub vajadust säilitada hoiatusteade.

7.   DISKREETSE KONTROLLIMISE VÕI ERIKONTROLLI EESMÄRGIL SISESTATUD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 36)

7.1.   Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

7.2.   Identiteedi väärkasutus

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.

7.3.   Varjunime sisestamine

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.

7.4.   Teiste liikmesriikide teavitamine hoiatusteate esitamise korral

Kui liikmesriigi SIRENE büroo esitab hoiatusteate, teavitab ta kõiki teisi SIRENE büroosid vormi M kasutades järgmistel juhtudel:

| a) | hoiatusteade esitatakse diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil, paludes viivitamata teavitada kokkulangevustest hoiatusteate esitanud SIRENE bürood; vormile M tuleb kanda tekst „ARTICLE 36(2) of the SIS II Decision — immediate action” või „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision- immediate action”. Viivitamata võetavate meetmete põhjendus tuleb esitada vormi M väljal 083 või |
| --- | --- |

a)

hoiatusteade esitatakse diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil, paludes viivitamata teavitada kokkulangevustest hoiatusteate esitanud SIRENE bürood; vormile M tuleb kanda tekst „ARTICLE 36(2) of the SIS II Decision — immediate action” või „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision- immediate action”. Viivitamata võetavate meetmete põhjendus tuleb esitada vormi M väljal 083 või

| b) | riigi pädev julgeolekuasutus taotleb hoiatusteate esitamist kooskõlas SIS II otsuse artikli 36 lõikega 3; vormile M tuleb kanda tekst „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision”. |
| --- | --- |

b)

riigi pädev julgeolekuasutus taotleb hoiatusteate esitamist kooskõlas SIS II otsuse artikli 36 lõikega 3; vormile M tuleb kanda tekst „ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision”.

Kui hoiatusteade esitatakse kooskõlas SIS II otsuse artikli 36 lõikega 3, tuleb märkida vormi M väljale 080 hoiatusteate sisestamist taotleva ametiasutuse nimi kõigepealt hoiatusteate välja andnud liikmesriigi keeles ning seejärel inglise keeles. Väljal 081 esitatakse ametiasutuse kontaktandmed kujul, mis ei vaja tõlkimist.

Teatavat laadi teabe konfidentsiaalsus tagatakse vastavalt siseriiklikule õigusele ning SIRENE büroode ja riigi julgeoleku eest vastutavate teenistuste omavaheline suhtlus tuleb hoida üksteisest lahus.

7.5.   Lipu lisamine

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.6.

Diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatusteadete suhtes ei ole kehtestatud muid menetlusi.

Kui täideviiva liikmesriigi riikliku julgeoleku eest vastutav ametiasutus otsustab, et hoiatusteatele tuleb lisada lipp, võtab ta ühendust oma riigi SIRENE bürooga ja teatab talle, et nõutavat meedet ei ole võimalik võtta. Seejärel taotleb SIRENE büroo lipu lisamist, saates vormi F hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole. Seejuures esitab ta oma taotluse üldise põhjenduse nagu muudegi lipu lisamise taotluste puhul. Diskreetseid asjaolusid ei ole siiski vaja avaldada (vt ka punkti 7.6 alapunkt b).

7.6.   Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.

Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | Kui tuvastatakse kokkulangevus seoses SIS II otsuse artikli 36 lõike 3 kohase hoiatusteatega, teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood tulemustest (diskreetne kontrollimine või erikontroll) vormiga G. Samal ajal teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo oma riigi pädevat julgeolekuasutust; |
| --- | --- |

a)

Kui tuvastatakse kokkulangevus seoses SIS II otsuse artikli 36 lõike 3 kohase hoiatusteatega, teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood tulemustest (diskreetne kontrollimine või erikontroll) vormiga G. Samal ajal teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo oma riigi pädevat julgeolekuasutust;

| b) | teatavat laadi teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleb kasutada erimenetlust. Seega tuleb riikide pädevate julgeolekuasutuste vaheline suhtlus hoida lahus SIRENE büroode vahelisest suhtlusest. Järelikult arutavad riiklikud julgeolekuasutused lipu taotlemise üksikasjalikke põhjendusi vahetult omavahel ja mitte SIRENE büroode kaudu. |
| --- | --- |

b)

teatavat laadi teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleb kasutada erimenetlust. Seega tuleb riikide pädevate julgeolekuasutuste vaheline suhtlus hoida lahus SIRENE büroode vahelisest suhtlusest. Järelikult arutavad riiklikud julgeolekuasutused lipu taotlemise üksikasjalikke põhjendusi vahetult omavahel ja mitte SIRENE büroode kaudu.

| c) | Kui tuvastatakse kokkulangevus seoses hoiatusteatega, millest tuleb kohe teavitada, saadetakse viivitamata vorm G hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole. |
| --- | --- |

c)

Kui tuvastatakse kokkulangevus seoses hoiatusteatega, millest tuleb kohe teavitada, saadetakse viivitamata vorm G hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole.

7.7.   Diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatusteate kustutamine

Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:

| a) | hoiatusteade on aegunud või |
| --- | --- |

a)

hoiatusteade on aegunud või

| b) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse. |
| --- | --- |

b)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

7.8.   Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemid (ANPR)

Vt jaotis 9.

8.   HOIATUSTEATED ARESTITAVATE VÕI ASITÕENDINA KASUTATAVATE ESEMETE KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 38)

8.1.   Korduvad hoiatusteated

Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

8.2.   Hoiatusteated sõidukite kohta

8.2.1.   Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontroll

Sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontrollitakse järgmiste sõiduki identifitseerimist võimaldavate kirjeldusandmete alusel:

| a) | registreerimis-/numbrimärk ja/või |
| --- | --- |

a)

registreerimis-/numbrimärk ja/või

| b) | sõiduki identifitseerimisnumber (VIN). |
| --- | --- |

b)

sõiduki identifitseerimisnumber (VIN).

SIS II võivad olla sisestatud mõlemad numbrid.

Kui uue hoiatusteate sisestamisel leitakse, et sama VIN ja/või registreerimisnumber on juba SIS IIs olemas, eeldatakse, et uue hoiatusteate esitamise tulemusena tekib sama sõiduki kohta korduv hoiatusteade. Siiski on kõnealune kontrollimeetod tõhus vaid juhul, kui kasutatavad kirjelduselemendid on samad. Seetõttu ei ole võrdlus alati võimalik.

SIRENE büroo juhib kasutajate tähelepanu probleemidele, mis võivad tekkida, kui võrreldakse vaid ühte nimetatud numbritest, samuti mitme sama numbriga sõiduki ja korduvate numbrimärkide probleemile. Positiivne vastus ei tähenda automaatselt, et on olemas kokkulangevus, ja negatiivne vastus ei tähenda, et asjaomase sõiduki kohta hoiatusteade puudub.

Neid kohustuslikke andmeid sõiduki identifitseerimiseks, mida kasutatakse kahe sõidukeid käsitleva kirje samasuse väljaselgitamiseks, kirjeldatakse üksikasjalikult punktis 2.2.3.

SIRENE bürood kohaldavad sõidukeid käsitlevate korduvate ja ühildumatute hoiatusteadete kontrollimiseks samu konsultatsioonimenetlusi, mida kohaldatakse isikute puhul. Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.

Hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiab kuni hoiatusteate kustutamiseni alles kõik hoiatusteadete sisestamise taotlused, mis on pärast konsulteerimist eespool nimetatud sätetele tuginedes tagasi lükatud.

8.2.2.   Korduva tehasetähisega sõiduk (VIN-twin)

SIS II kantud korduva tehasetähisega sõiduk (VIN-twin) on valmistajatehase poolt sõidukile antud tähist (VIN) kandva sõidukiga sama liiki sõiduk, mis kannab sama tähist (seega ei kuulu sellesse kategooriasse näiteks sama VIN-iga numbriga traktor ega mootorratas). Selleks et vältida korduva tähisega ehtsa sõiduki arestimist, kohaldatakse järgmist menetlust.

| a) | Kui tehakse kindlaks, et tegemist võib olla korduva tehasetähisega sõidukiga, siis SIRENE büroo vastavalt vajadusele:






  i) | tagab, et SIS II sisestatud hoiatusteates ei ole viga ja hoiatusteates sisalduv teave on võimalikult ammendav; |
| --- | --- | --- |

a)

Kui tehakse kindlaks, et tegemist võib olla korduva tehasetähisega sõidukiga, siis SIRENE büroo vastavalt vajadusele:

i)

tagab, et SIS II sisestatud hoiatusteates ei ole viga ja hoiatusteates sisalduv teave on võimalikult ammendav;

| ii) | kontrollib selle juhtumi asjaolusid, mille tõttu hoiatusteade SIS II sisestati; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib selle juhtumi asjaolusid, mille tõttu hoiatusteade SIS II sisestati;

| iii) | uurib mõlema sõiduki tausta alates nende tootmisest; |
| --- | --- |

iii)

uurib mõlema sõiduki tausta alates nende tootmisest;

| iv) | nõuab, et arestitud sõidukit, eelkõige selle tehasetähist, kontrollitaks põhjalikult, et teha kindlaks, kas tegemist on ehtsa tehasetähisega sõidukiga. |
| --- | --- |

iv)

nõuab, et arestitud sõidukit, eelkõige selle tehasetähist, kontrollitaks põhjalikult, et teha kindlaks, kas tegemist on ehtsa tehasetähisega sõidukiga.

Asjaomased SIRENE bürood teevad selliste meetmete võtmisel tihedat koostööd.

| b) | Korduva tehasetähisega sõidukist teada saades kaalub hoiatusteate esitanud liikmesriik SIS II hoiatusteate säilitamise vajalikkust. Kui liikmesriik otsustab SIS II hoiatusteate säilitada, siis hoiatusteate esitanud liikmesriik:






  i) | lisab hoiatusteatesse sõiduki kohta märkuse „Suspicion of clone” (kloonimiskahtlus) (33); |
| --- | --- | --- |

b)

Korduva tehasetähisega sõidukist teada saades kaalub hoiatusteate esitanud liikmesriik SIS II hoiatusteate säilitamise vajalikkust. Kui liikmesriik otsustab SIS II hoiatusteate säilitada, siis hoiatusteate esitanud liikmesriik:

i)

lisab hoiatusteatesse sõiduki kohta märkuse „Suspicion of clone” (kloonimiskahtlus) (33);

| ii) | palub ehtsa tehasetähisega sõiduki omanikul juhul, kui too sellega sõnaselgelt nõustub ja see on vastavuses siseriikliku õigusega, anda hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole asjaomane teave, mis aitab vältida väära tuvastamise negatiivseid tagajärgi; |
| --- | --- |

ii)

palub ehtsa tehasetähisega sõiduki omanikul juhul, kui too sellega sõnaselgelt nõustub ja see on vastavuses siseriikliku õigusega, anda hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole asjaomane teave, mis aitab vältida väära tuvastamise negatiivseid tagajärgi;

| iii) | saadab oma riigi SIRENE büroo kaudu kõigile teistele büroodele vormi M, kirjeldades vajaduse korral ehtsa tehasetähisega sõiduki tunnuseid ja omadusi, mis eristavad seda SIS II kantud sõidukist. Vormi M väljal 083 märgitakse selgelt „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (ehtsa tehasetähisega sõiduk). |
| --- | --- |

iii)

saadab oma riigi SIRENE büroo kaudu kõigile teistele büroodele vormi M, kirjeldades vajaduse korral ehtsa tehasetähisega sõiduki tunnuseid ja omadusi, mis eristavad seda SIS II kantud sõidukist. Vormi M väljal 083 märgitakse selgelt „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (ehtsa tehasetähisega sõiduk).

| c) | Kui SIS II kontrollimisel leitakse, et sõiduki kohta on tehtud kloonimiskahtluse märge, võtab kontrolliv isik ühendust riikliku SIRENE bürooga, et saada lisateavet, mille abil teha kindlaks, kas tegemist on tagaotsitava sõiduki või ehtsa tehasetähisega sõidukiga. |
| --- | --- |

c)

Kui SIS II kontrollimisel leitakse, et sõiduki kohta on tehtud kloonimiskahtluse märge, võtab kontrolliv isik ühendust riikliku SIRENE bürooga, et saada lisateavet, mille abil teha kindlaks, kas tegemist on tagaotsitava sõiduki või ehtsa tehasetähisega sõidukiga.

| d) | Kui kontrollimise käigus selgub, et vormi M teave ei ole enam ajakohane, võtab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga ühendust, et kontrollida, kes on sõiduki praegune õiguspärane omanik. Viimati nimetatud SIRENE büroo saadab vastuseks uue vormi M, märkides väljal 083 selgelt „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (ehtsa tehasetähisega sõiduk). |
| --- | --- |

d)

Kui kontrollimise käigus selgub, et vormi M teave ei ole enam ajakohane, võtab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga ühendust, et kontrollida, kes on sõiduki praegune õiguspärane omanik. Viimati nimetatud SIRENE büroo saadab vastuseks uue vormi M, märkides väljal 083 selgelt „ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (ehtsa tehasetähisega sõiduk).

8.3.   Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist

SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 38 kohaselt sisestatud hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasutuste nimel juhul, kui teave kuulub vastavalt siseriiklikule õigusele vastastikuse õigusabi valdkonda.

Kui vastavalt SIS II otsuse artiklile 38 avastatakse kokkulangevus sõidukit, laeva, lennukit või konteinerit käsitleva ja arestimise või asitõendina kasutamise eesmärgil esitatud hoiatusteatega, saadab SIRENE büroo vastuseks vormi G väljal 089 saadud taotlusele nii kiiresti kui võimalik täiendavat teavet, kasutades vormi P.

Kõiki vormi P välju ei tule täita, kuna taotlus on kiireloomuline ja seetõttu ei ole võimalik kohe esitada kogu teavet. Võimaluse korral tuleks siiski esitada teave järgmistel väljadel: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 ja 169.

Kui avastatakse kokkulangevus seoses eseme tuvastatava osaga, teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood kokkulangevuse asjaoludest, kasutades vormi G, ja selgitab väljal 090 (Additional information (Lisateave)), et ei arestitud tervet eset, vaid ainult selle osa või osad. Kui samal ajal leitakse mitu osa (kui need on seotud sama hoiatusteatega), saadetakse ainult üks vorm G. Järgnevatest kokkulangevustest seoses hoiatusteatega teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades vormi G. Hoiatusteade kustutatakse ainult siis, kui punkti 8.4 tingimused on täidetud.

8.4.   Arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta sisestatud hoiatusteadete kustutamine

Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:

| a) | ese on arestitud või on võetud muu samalaadne meede pärast seda, kui SIRENE bürood on vajaduse korral vahetanud täiendavat teavet või eseme suhtes kohaldatakse muud kohtu- või haldusmenetlust (nt kohtumenetlus juhul, kui ese on ostetud heauskselt, tegemist on vaidlustatud omandiõigusega või õigusalane koostöö seoses tõenditega); |
| --- | --- |

a)

ese on arestitud või on võetud muu samalaadne meede pärast seda, kui SIRENE bürood on vajaduse korral vahetanud täiendavat teavet või eseme suhtes kohaldatakse muud kohtu- või haldusmenetlust (nt kohtumenetlus juhul, kui ese on ostetud heauskselt, tegemist on vaidlustatud omandiõigusega või õigusalane koostöö seoses tõenditega);

| b) | hoiatusteade on aegunud või |
| --- | --- |

b)

hoiatusteade on aegunud või

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase otsuse.

9.   NUMBRIMÄRGI AUTOMAATSE TUVASTAMISE SÜSTEEMID (ANPR)

Need süsteemid on seotud SIS II otsuse artiklite 36 ja 38 kohaste hoiatusteadetega. Kuna õiguskaitses kasutatakse ANPR-süsteeme laialdaselt, on tehniliselt võimalik, et lühikese aja jooksul tekib sõidukile või tema registreerimisnumbrile palju kokkulangevusi.

Osa ANPR-süsteeme on mehitatud, mis võimaldab sõidukeid avastada ja võtta taotletud meetmeid. Sellisel juhul kontrollivad ANPR-süsteemi kasutajad enne meetmete võtmist, kas süsteemi abil avastatud kokkulangevus tuleneb SIS II otsuse artikli 36 või 38 kohasest hoiatusteatest.

Kuid mitte kõik ANPR-süsteemid ei ole pidevalt mehitatud, mistõttu ei saa võtta taotletud meetmeid hoolimata sellest, et tehnika abil registreeritakse sõiduki möödumine ja tehakse kindlaks kokkulangevus.

Kui artiklite 36 ja 38 hoiatusteadete suhtes taotletud meetmeid võtta ei saa, kohaldatakse järgmist üldist korda.

Esimese kokkulangevuse kohta saadetakse üks vorm H. Kui sõiduki liikumise kohta on vaja rohkem teavet, võtab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo ühendust täideviiva liikmesriigi SIRENE bürooga, et arutada omavahel läbi, millist teavet vajatakse.

Artikli 36 kohaste hoiatusteadete suhtes kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo teatab hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi G ning märkides väljale 086 „ANPR”. Kui sõiduki liikumise kohta on vaja rohkem teavet, võtab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo ühendust täideviiva liikmesriigi SIRENE bürooga; |
| --- | --- |

a)

kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo teatab hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi G ning märkides väljale 086 „ANPR”. Kui sõiduki liikumise kohta on vaja rohkem teavet, võtab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo ühendust täideviiva liikmesriigi SIRENE bürooga;

| b) | kui erikontrolli käsitleva hoiatusteate kokkulangevuse suhtes ei saa taotletud meetmeid võtta, teatab kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi H ning märkides väljale 083 „ANPR” ja selle järele järgmise sisuga teate: „This hit has been achieved by use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken” („ANPR-süsteemi abil on avastatud kokkulangevus. Palun teatage, kas soovite enda teavitamist, kui ANPR-süsteemi abil avastatakse veel kokkulangevusi sama sõiduki või registreerimisnumbriga juhul, kui taotletud meedet ei saa võtta”); |
| --- | --- |

b)

kui erikontrolli käsitleva hoiatusteate kokkulangevuse suhtes ei saa taotletud meetmeid võtta, teatab kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi H ning märkides väljale 083 „ANPR” ja selle järele järgmise sisuga teate: „This hit has been achieved by use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken” („ANPR-süsteemi abil on avastatud kokkulangevus. Palun teatage, kas soovite enda teavitamist, kui ANPR-süsteemi abil avastatakse veel kokkulangevusi sama sõiduki või registreerimisnumbriga juhul, kui taotletud meedet ei saa võtta”);

| c) | hoiatusteate esitanud liikmesriik otsustab, kas hoiatusteade on täitnud oma eesmärgi, kas selle võib kustutada või mitte ning kas tuleb omavahel arutada, millist teavet veel vajatakse. |
| --- | --- |

c)

hoiatusteate esitanud liikmesriik otsustab, kas hoiatusteade on täitnud oma eesmärgi, kas selle võib kustutada või mitte ning kas tuleb omavahel arutada, millist teavet veel vajatakse.

Artikli 38 kohaste hoiatusteadete suhtes kohaldatakse järgmist menetlust:

| a) | kui avastatakse kokkulangevus ja taotletud meetmed on võetud, teatab kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi G; |
| --- | --- |

a)

kui avastatakse kokkulangevus ja taotletud meetmed on võetud, teatab kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi G;

| b) | kui avastatakse kokkulangevus, kuid taotletud meetmeid ei ole võetud, teatab kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi H ning märkides väljale 083 „ANPR” ja selle järele järgmise sisuga teate: „This hit has been achieved by the use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be taken.” („ANPR-süsteemi abil on avastatud kokkulangevus. Palun teatage, kas soovite enda teavitamist, kui ANPR-süsteemi abil avastatakse veel kokkulangevusi sama sõiduki või registreerimisnumbriga juhul, kui taotletud meedet ei saa võtta”); |
| --- | --- |

b)

kui avastatakse kokkulangevus, kuid taotletud meetmeid ei ole võetud, teatab kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades vormi H ning märkides väljale 083 „ANPR” ja selle järele järgmise sisuga teate: „This hit has been achieved by the use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be taken.” („ANPR-süsteemi abil on avastatud kokkulangevus. Palun teatage, kas soovite enda teavitamist, kui ANPR-süsteemi abil avastatakse veel kokkulangevusi sama sõiduki või registreerimisnumbriga juhul, kui taotletud meedet ei saa võtta”);

| c) | vormi H saamise korral arutab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo vajaliku otsustuspädevusega asutustega, kas on vaja, et täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo esitaks talle ka tulevikus vorme H või teavet. |
| --- | --- |

c)

vormi H saamise korral arutab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo vajaliku otsustuspädevusega asutustega, kas on vaja, et täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo esitaks talle ka tulevikus vorme H või teavet.

10.   STATISTIKA

SIRENE bürood esitavad korra aastas statistilise ülevaate, mis saadetakse ametile ja komisjonile. Euroopa Andmekaitseinspektori ja riikide pädevate isikuandmete kaitse asutuste taotlusel tuleb statistiline ülevaade saata ka neile. Statistilise ülevaate moodustavad mitut liiki vormid, mis saadetakse kõikidele liikmesriikidele. Statistilises ülevaates esitatakse ka kokkulangevuste ja lippude lisamise statistika. Liikmesriik esitab eraldi ülevaate teiste liikmesriikide ja enda esitatud hoiatusteadete suhtes tuvastatud kokkulangevuste kohta.

5. liites on esitatud käesoleva jao kohase statistika esitamise kord ja vormid.”

---

(1)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

1

(2)  Täitevkomitee 22. detsembri 1994. aasta otsus 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustamise kohta (SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2) (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 130).

2

(3)  Täitevkomitee 7. oktoobri 1997. aasta otsused (SCH/Com-ex 97(27) rev. 4) Itaalia ja (SCH/Com-ex 97(28) rev. 4) Austria kohta.

3

(4)  Nõukogu 13. detsembri 1999. aasta otsus 1999/848/EÜ Schengeni acquis' täieliku kohaldamise kohta Kreekas (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 58).

4

acquis

(5)  Nõukogu 1. detsembri 2000. aasta otsus 2000/777/EÜ Schengeni acquis' kohaldamise kohta Taanis, Soomes ja Rootsis ning Islandil ja Norras (EÜT L 309, 9.12.2000, lk 24).

5

acquis

(6)  Nõukogu otsus 2004/926/EÜ, 22. detsember 2004, Schengeni acquis' osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (ELT L 395, 31.12.2004, lk 70).

6

acquis

(7)  EÜT C 340, 10.11.1997.

7

(8)  Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36).

8

acquis

(9)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

9

(10)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 3.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1).

12

(13)  See ei piira SIRENE büroole muude ülesannete määramist vastavalt õigusaktidele politseikoostöö raames, nt nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsuse 2006/960/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta) (ELT L 386, 29.12.2006, lk 89) kohaldamisel.

13

(14)  Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).

14

(15)  Vt ka Schengeni kataloog, soovitused ja hea tava.

15

(16)  See domeen on loodud tehnilise otstarbega keskkonnas, mida kasutatakse enne süsteemi käivitumist.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

17

(18)  Teatavad transpordiettevõtted kasutavad muid viitenumbreid. SIS II on ette nähtud võimalus sisestada muu järjekorranumber kui BIC-kood.

18

(19)  Kuna esemete järjekorranumbrid ei ole standardsed, on näiteks võimalik, et kahel erineval, erinevat marki tulirelval on sama seerianumber. Samuti võib mõnel esemel olla sama seerianumber kui muul, hoopis teistsugusel esemel. Nii näiteks võib sama seerianumber olla tööstusseadmel ja väljaantud dokumendil. Kui selgub, et järjekorranumbrid on identsed, kuid ilmselt ei ole tegemist sama esemega, puudub vajadus SIRENE büroode vaheliseks konsulteerimiseks. Kasutajaid võiks teavitada sellise olukorra tekkimise võimalikkusest. Lisaks on võimalik, et eseme, näiteks passi või auto varastamisest teatatakse kõigepealt ühes riigis ja hiljem ka päritoluriigis. Selle tulemusel võidakse sama eseme kohta sisestada kaks hoiatusteadet. Asjaomased SIRENE bürood saavad sellised juhtumid lahendada.

19

(20)  Tehnilise rakendamise kohta vt punktis 1.10.2 nimetatud dokument, mis käsitleb SIRENE büroode vahelist andmevahetust.

20

(21)  Nõukogu raamotsus 2002/584/JSK, 13. juuni 2002, Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).

21

(22)  Tehnilise rakendamise kohta vt punktis 1.10.2 nimetatud dokument, mis käsitleb SIRENE büroode vahelist andmevahetust.

22

(23)  Vt ka punkt 1.13.1, milles käsitletakse kiireloomulisuse märkimist SIRENE vormidel.

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77).

24

(25)  Direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et isikule, kellele keelatakse riiki sisenemine, teatatakse sellest kirjalikult ja teda teavitatakse täielikult, millistel kaalutlustel põhineb tema kohta tehtud otsus, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus riigi julgeolekuhuvidega.

25

(26)  SIS II määruse artikkel 26 viitab Euroopa Liidu lepingu artiklile 15. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist sai artiklist 15 Euroopa Liidu lepingu konsolideeritud versiooni artikkel 29.

26

(27)  Tuleb meenutada, et tavapärase menetluse käigus ei ole veel enne ELi kodaniku perekonnaliikmele elamisloa väljaandmist võimalik SIS II kaudu välja selgitada, kas tema kohta on välja antud riiki sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitlev hoiatusteade. Direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 10 on loetletud tingimused, millele peab vastama liidu kodaniku perekonnaliige, kes on kolmanda riigi kodanik, et saada õigus liikmesriigis elada kauem kui kolm kuud. Loetelu on ammendav ja selles ei ole ette nähtud tavapärast SISi abil väljaselgitamist enne elamisloa väljaandmist. Kõnealuse direktiivi artikli 27 lõike 3 kohaselt võib liikmesriik, kui ta seda vajalikuks peab, nõuda teiselt liikmesriigilt teavet asjaomase isiku võimaliku varasema politseitoimiku kohta (st mitte kõiki SIS II kantavaid andmeid). Sellise teabe nõudmine ei kuulu tavamenetluse raamesse.

27

(28)  Direktiivi 2004/38/EÜ kohaselt võib isikul, kelle suhtes kohaldatakse ühenduses vaba liikumise õigust, keelata riiki siseneda või seal viibida avaliku korra või julgeoleku huvides juhul, kui asjaomase isiku käitumine kujutab endast tõelist, vahetut ja piisavalt tõsist ohtu, mis kahjustab mõnd ühiskonna põhihuvi; seejuures tuleb lähtuda ka muudest nimetatud direktiivi artikli 27 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest. Artikli 27 lõikes 2 on sätestatud: „Avaliku korra või julgeoleku huvides võetud meetmed on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja põhinevad eranditult asjaomase isiku isiklikul käitumisel. Varasemate süüdimõistvate kohtuotsustega ei saa selliste meetmete võtmist iseenesest põhjendada. Asjaomase isiku käitumine peab kujutama endast tõelist, vahetut ja piisavalt tõsist ohtu, mis kahjustab mõnd ühiskonna põhihuvi. Põhjendused, mis ei ole juhtumi üksikasjadega seotud või mis rajanevad üldise preventsiooni kaalutlustel, ei ole vastuvõetavad.” Lisaks on kehtestatud piirangud alalise elamisõigusega isikute suhtes, keda võib vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artikli 28 lõikele 2 keelata riiki sisenemast või seal viibimast avaliku korra või julgeolekuga seonduvatel tõsistel põhjustel.

28

(29)  Vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ ei tohi täideviiv liikmesriik piirata kolmandate riikide selliste kodanike vaba liikumist, kellel on vaba liikumise õigus, pelgalt põhjusel, et hoiatusteate esitanud liikmesriik säilitab hoiatusteate. Selliste isikute vaba liikumist võib piirata vaid juhul, kui on täidetud joonealuses märkuses 28 osutatud tingimused.

29

(30)  Saatjata alaealised on vastavalt 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artiklis 1 esitatud määratlusele lapsed, kes on mõlemast vanemast ja teistest sugulastest eraldatud ning kelle eest ei hoolitse seaduse või tava kohaselt tema eest vastutav täisealine.

30

(31)  Andmed kadumise kohta:

31

| a) | kadumise koht, kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

a)

kadumise koht, kuupäev ja kellaaeg;

| b) | kadumise asjaolud. |
| --- | --- |

b)

kadumise asjaolud.

Andmed kadunud isiku kohta:

| c) | arvatav vanus; |
| --- | --- |

c)

arvatav vanus;

| d) | pikkus; |
| --- | --- |

d)

pikkus;

| e) | nahavärv; |
| --- | --- |

e)

nahavärv;

| f) | juuste värv ja soeng; |
| --- | --- |

f)

juuste värv ja soeng;

| g) | silmade värv; |
| --- | --- |

g)

silmade värv;

| h) | muud füüsilised tundemärgid (nt keharõngad, deformatsioonid, amputeeritud kehaosad, tätoveeringud, sünnimärgid, armid jne); |
| --- | --- |

h)

muud füüsilised tundemärgid (nt keharõngad, deformatsioonid, amputeeritud kehaosad, tätoveeringud, sünnimärgid, armid jne);

| i) | psühholoogilised erijooned: suitsiidsus, vaimuhaigus, agressiivne käitumine jne; |
| --- | --- |

i)

psühholoogilised erijooned: suitsiidsus, vaimuhaigus, agressiivne käitumine jne;

| j) | muud andmed: vajalik ravi jne; |
| --- | --- |

j)

muud andmed: vajalik ravi jne;

| k) | kadumise ajal seljas olnud rõivad; |
| --- | --- |

k)

kadumise ajal seljas olnud rõivad;

| l) | foto: olemas või puudub; |
| --- | --- |

l)

foto: olemas või puudub;

| m) | surmaeelne vorm: olemas või puudub; |
| --- | --- |

m)

surmaeelne vorm: olemas või puudub;

seotud teave:

| n) | saatvad isikud (ja olemasolu korral nende Schengeni isikutunnistus); |
| --- | --- |

n)

saatvad isikud (ja olemasolu korral nende Schengeni isikutunnistus);

| o) | juhtumiga seotud sõiduk(id) (ja olemasolu korral Schengeni registreerimistunnistus); |
| --- | --- |

o)

juhtumiga seotud sõiduk(id) (ja olemasolu korral Schengeni registreerimistunnistus);

| p) | kui need andmed on teada: mobiiltelefoninumber ja viimane „sisselogimine” interneti sotsiaalvõrgustikesse või kontakt nende kaudu. |
| --- | --- |

p)

kui need andmed on teada: mobiiltelefoninumber ja viimane „sisselogimine” interneti sotsiaalvõrgustikesse või kontakt nende kaudu.

Väljale 083 märgitakse ainult viitetäht, mitte eri alamväljade pealkirjad. Kui andmed on varasema hoiatusteate väljadel juba esitatud, kantakse andmed, sealhulgas sõrmejäljed ja fotod, ka hoiatusteatesse.

(32)  Selgituseks nõusoleku andmise kohta isikute kaitsmisel seoses isikuandmete töötlemisega ja selliste andmete vaba liikumisega vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkt h.

32

(33)  „Kloonimiskahtlus” on näiteks olukord, kus sõiduki varastatud registreerimisdokumente on kasutatud selleks, et uuesti registreerida teine sõiduk, mille mark, mudel ja värvi on samad ning mis on samuti varastatud.

33

---