# Eiropas Savienības L 56/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 56 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 27. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 56

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 27. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/306 (2015. gada 26. februāris), ar ko darbīgās vielas Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/307 (2015. gada 26. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas triklopira apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/308 (2015. gada 26. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/309 (2015. gada 26. februāris), ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/310 (2015. gada 26. februāris), ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 (
  1
  ) | 30 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/311 (2015. gada 26. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 33 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/312 (2015. gada 24. februāris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas | 36 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/313 (2015. gada 24. februāris), ar ko ieceļ trīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Īrijas | 37 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/314 (2014. gada 15. oktobris) par valsts atbalstu SA.35550 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Spānija – shēma finanšu nemateriālās vērtības norakstīšanai nodokļu vajadzībām saistībā ar kapitāla daļu iegādi ārvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7280)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/315 (2015. gada 25. februāris) par konkrētiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1004)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/316 (2015. gada 26. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu | 73 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/317 (2015. gada 24. februāris) par trešās valsts palīdzības pieņemšanu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (ATALANTA/2/2015) | 75 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/306 (2015. gada 26. februāris), ar ko darbīgās vielas Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

Isaria fumosorosea

Apopka

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/307 (2015. gada 26. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas triklopira apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/308 (2015. gada 26. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprināšanas nosacījumiem (
  1
  )

1

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/309 (2015. gada 26. februāris), ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/310 (2015. gada 26. februāris), ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 (
  1
  )

1

30

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/311 (2015. gada 26. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

33

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/312 (2015. gada 24. februāris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas

36

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/313 (2015. gada 24. februāris), ar ko ieceļ trīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Īrijas

37

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/314 (2014. gada 15. oktobris) par valsts atbalstu SA.35550 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Spānija – shēma finanšu nemateriālās vērtības norakstīšanai nodokļu vajadzībām saistībā ar kapitāla daļu iegādi ārvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7280)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7280)

1

38

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/315 (2015. gada 25. februāris) par konkrētiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1004)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1004)

1

68

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/316 (2015. gada 26. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu

73

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/317 (2015. gada 24. februāris) par trešās valsts palīdzības pieņemšanu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (ATALANTA/2/2015)

Atalanta

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/306

(2015. gada 26. februāris),

ar ko darbīgās vielas Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Darbīgās vielas Isaria fumosorosea (celms Apopka 97), kuras nosaukums līdz šim bija “Paecilomyces fumosoroseus (Apopka celms 97, PFR 97 jeb CG 170, ATCC20874”, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā, apstiprinājums zaudē spēku 2015. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Darbīgās vielas Isaria fumosorosea (celms Apopka 97), kuras nosaukums līdz šim bija “Paecilomyces fumosoroseus (Apopka celms 97, PFR 97 jeb CG 170, ATCC20874”, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā, apstiprinājums zaudē spēku 2015. gada 31. decembrī.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (3) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums uz Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) atkārtotu iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK (4) I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (3) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums uz Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) atkārtotu iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK (4) I pielikumā.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (4) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2013. gada 3. jūnijā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2013. gada 3. jūnijā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai.

| (5) | Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

| (6) | Iestāde 2014. gada 28. aprīlī (5) nosūtīja Komisijai savus secinājumus par to, vai ir sagaidāms, ka Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2014. gada 12. decembrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojuma projektu par Isaria fumosorosea (celms Apopka 97). |
| --- | --- |

(6)

Iestāde 2014. gada 28. aprīlī (5) nosūtīja Komisijai savus secinājumus par to, vai ir sagaidāms, ka Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2014. gada 12. decembrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojuma projektu par Isaria fumosorosea (celms Apopka 97).

| (7) | Attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti.

| (8) | Komisija turklāt uzskatīja, ka Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantam ir darbīgā viela ar zemu kaitīguma pakāpi. Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) nav viela, kas raisa bažas, un tā atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5. punktā. Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) ir mikroorganisms, kas saskaņā ar ziņotājas dalībvalsts un Iestādes novērtējumu, ņemot vērā paredzētos lietojumus, ir saistīts ar zemu paredzamo risku cilvēkiem, dzīvniekiem un videi. Pirmkārt, nav atklāti mikotoksīni, un minētā celma radītās vielas ir precīzi identificētas un neraisa bažas par toksiskumu. Tāpēc risks attiecībā uz operatoriem, strādājošajiem, patērētājiem un vidi tiek uzskatīts par zemu. Otrkārt, celmam ir zema dzīvotspēja ūdens vidē, un tas nav saistīts ne ar vienu no zināmajiem zivju vai dafniju patogēniem. Tāpēc risks attiecībā uz ūdens organismiem, kas nav mērķorganismi, tiek uzskatīts par zemu. Visbeidzot, ņemot vērā paredzētos lietojumus, mikroorganismi notekūdeņos neizdalās koncentrētos daudzumos, un tas norāda uz zemu risku attiecībā uz bioloģiskajām notekūdeņu attīrīšanas metodēm. |
| --- | --- |

(8)

Komisija turklāt uzskatīja, ka Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantam ir darbīgā viela ar zemu kaitīguma pakāpi. Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) nav viela, kas raisa bažas, un tā atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5. punktā. Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) ir mikroorganisms, kas saskaņā ar ziņotājas dalībvalsts un Iestādes novērtējumu, ņemot vērā paredzētos lietojumus, ir saistīts ar zemu paredzamo risku cilvēkiem, dzīvniekiem un videi. Pirmkārt, nav atklāti mikotoksīni, un minētā celma radītās vielas ir precīzi identificētas un neraisa bažas par toksiskumu. Tāpēc risks attiecībā uz operatoriem, strādājošajiem, patērētājiem un vidi tiek uzskatīts par zemu. Otrkārt, celmam ir zema dzīvotspēja ūdens vidē, un tas nav saistīts ne ar vienu no zināmajiem zivju vai dafniju patogēniem. Tāpēc risks attiecībā uz ūdens organismiem, kas nav mērķorganismi, tiek uzskatīts par zemu. Visbeidzot, ņemot vērā paredzētos lietojumus, mikroorganismi notekūdeņos neizdalās koncentrētos daudzumos, un tas norāda uz zemu risku attiecībā uz bioloģiskajām notekūdeņu attīrīšanas metodēm.

| (9) | Tāpēc ir lietderīgi atjaunot Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) apstiprinājumu un iekļaut to Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā kā zema riska darbīgo vielu. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir lietderīgi atjaunot Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) apstiprinājumu un iekļaut to Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā kā zema riska darbīgo vielu.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. panta 2. punktu vielas ar zemu kaitīguma pakāpi ir jāiekļauj atsevišķā sarakstā regulā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktā. Tāpēc ir lietderīgi pievienot D daļu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā. Tāpēc minētā regula būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. panta 2. punktu vielas ar zemu kaitīguma pakāpi ir jāiekļauj atsevišķā sarakstā regulā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktā. Tāpēc ir lietderīgi pievienot D daļu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā. Tāpēc minētā regula būtu attiecīgi jāgroza.

| (11) | Šī regula būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc darbīgās vielas Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) apstiprinājuma termiņa beigām. |
| --- | --- |

(11)

Šī regula būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc darbīgās vielas Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) apstiprinājuma termiņa beigām.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas atkārtota apstiprināšana

Darbīgo vielu Isaria fumosorosea (celms Apopka 97), kā norādīts I pielikumā, apstiprina atkārtoti, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

1.   Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 1. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Darbīgās vielas, kas apstiprinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ir noteiktas šīs regulas pielikuma B daļā. Pamatvielas, kas apstiprinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ir noteiktas šīs regulas pielikuma C daļā. Zema riska darbīgās vielas, kas apstiprinātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ir noteiktas šīs regulas pielikuma D daļā.”

2.   Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 7. decembra Regula (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.).

3

(4)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

4

(5)  EFSA Journal (2014);12(5):3679. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isaria fumosorosea (celms Apopka 97)
  Deponēta American Type Culture Collection (ATCC) ar nosaukumu Paecilomyces fumosoroseus
  Apopka ATCC 20874 | Nepiemēro | Minimālā koncentrācija: 1,0 × 108 CFU/ml
  Maksimālā koncentrācija 2,5 × 109 CFU/ml | 2016. gada 1. janvāris | 2030. gada 31. decembris | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2014. gada 12. decembrī pabeidza sagatavot Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā.
  Šajā vispārīgajā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru un strādājošo aizsardzībai un ņem vērā, ka darbīgā viela Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) ir uzskatāma par potenciālu kairinātāju.
  Ražotājs nodrošina stingru vides apstākļu uzturēšanu un kvalitātes kontroles analīzi ražošanas procesā. |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Isaria fumosorosea (celms Apopka 97)

Deponēta American Type Culture Collection (ATCC) ar nosaukumu Paecilomyces fumosoroseus
  Apopka ATCC 20874

Nepiemēro

Minimālā koncentrācija: 1,0 × 108 CFU/ml

Maksimālā koncentrācija 2,5 × 109 CFU/ml

2016. gada 1. janvāris

2030. gada 31. decembris

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2014. gada 12. decembrī pabeidza sagatavot Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā.

Šajā vispārīgajā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru un strādājošo aizsardzībai un ņem vērā, ka darbīgā viela Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) ir uzskatāma par potenciālu kairinātāju.

Ražotājs nodrošina stingru vides apstākļu uzturēšanu un kvalitātes kontroles analīzi ražošanas procesā.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļā svītro ierakstu, kas attiecas uz Isaria fumosorosea (celms Apopka 97); |
| --- | --- |

1)

A daļā svītro ierakstu, kas attiecas uz Isaria fumosorosea (celms Apopka 97);

| 2) | pievieno šādu D daļu:
  “D DAĻA

  Zema riska darbīgās vielas

  Vispārīgie noteikumi, kurus piemēro visām šajā daļā uzskaitītajām vielām: Komisija dara pieejamus visus pārskata ziņojumus (izņemot konfidenciālu informāciju Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. panta izpratnē), lai ar to varētu iepazīties jebkura ieinteresētā puse, vai piešķir tām pieeju ziņojumiem pēc īpaša pieprasījuma. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Isaria fumosorosea (celms Apopka 97)
  Deponēta American Type Culture Collection (ATCC) ar nosaukumu Paecilomyces fumosoroseus
  Apopka ATCC 20874 | Nepiemēro | Minimālā koncentrācija: 1,0 × 108 CFU/ml
  Maksimālā koncentrācija 2,5 × 109 CFU/ml | 2016. gada 1. janvāris | 2030. gada 31. decembris | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2014. gada 12. decembrī pabeidza sagatavot Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā.
  Šajā vispārīgajā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru un strādājošo aizsardzībai un ņem vērā, ka darbīgā viela Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) ir uzskatāma par potenciālu kairinātāju.
  Ražotājs nodrošina stingru vides apstākļu uzturēšanu un kvalitātes kontroles analīzi ražošanas procesā. |

2)

pievieno šādu D daļu:

“D DAĻA

Zema riska darbīgās vielas

Vispārīgie noteikumi, kurus piemēro visām šajā daļā uzskaitītajām vielām: Komisija dara pieejamus visus pārskata ziņojumus (izņemot konfidenciālu informāciju Regulas (EK) Nr. 1107/2009 63. panta izpratnē), lai ar to varētu iepazīties jebkura ieinteresētā puse, vai piešķir tām pieeju ziņojumiem pēc īpaša pieprasījuma.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

1

Isaria fumosorosea (celms Apopka 97)

Deponēta American Type Culture Collection (ATCC) ar nosaukumu Paecilomyces fumosoroseus
  Apopka ATCC 20874

Nepiemēro

Minimālā koncentrācija: 1,0 × 108 CFU/ml

Maksimālā koncentrācija 2,5 × 109 CFU/ml

2016. gada 1. janvāris

2030. gada 31. decembris

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2014. gada 12. decembrī pabeidza sagatavot Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā.

Šajā vispārīgajā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš operatoru un strādājošo aizsardzībai un ņem vērā, ka darbīgā viela Isaria fumosorosea (celms Apopka 97) ir uzskatāma par potenciālu kairinātāju.

Ražotājs nodrošina stingru vides apstākļu uzturēšanu un kvalitātes kontroles analīzi ražošanas procesā.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.”

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/307

(2015. gada 26. februāris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas triklopira apstiprināšanas nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktā minēto otro alternatīvu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2006/74/EK (2) triklopiru kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs, pēc kura pieprasījuma triklopiru iekļāva minētajā pielikumā, sniedz papildu informāciju, lai apstiprinātu akūta un ilgtermiņa riska novērtējumu attiecībā uz putniem un zīdītājiem, un metabolīta 6-hlor-2-piridinola risku attiecībā uz ūdens organismiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2006/74/EK (2) triklopiru kā darbīgo vielu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējs, pēc kura pieprasījuma triklopiru iekļāva minētajā pielikumā, sniedz papildu informāciju, lai apstiprinātu akūta un ilgtermiņa riska novērtējumu attiecībā uz putniem un zīdītājiem, un metabolīta 6-hlor-2-piridinola risku attiecībā uz ūdens organismiem.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs noteiktajā laikā ziņotājai dalībvalstij Īrijai iesniedza papildu informāciju, lai apstiprinātu riska novērtējumu putniem un zīdītājiem, un ūdens organismiem. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs noteiktajā laikā ziņotājai dalībvalstij Īrijai iesniedza papildu informāciju, lai apstiprinātu riska novērtējumu putniem un zīdītājiem, un ūdens organismiem.

| (4) | Īrija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju. Tā šo izvērtējumu kā novērtējuma ziņojuma projekta divus papildinājumus 2011. gada 25. janvārī un 2013. gada 22. novembrī iesniedza pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”). |
| --- | --- |

(4)

Īrija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegto papildu informāciju. Tā šo izvērtējumu kā novērtējuma ziņojuma projekta divus papildinājumus 2011. gada 25. janvārī un 2013. gada 22. novembrī iesniedza pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”).

| (5) | Komisija uzskatīja, ka pieteikuma iesniedzēja sniegtā papildu informācija pierāda, ka nepieņemamu apdraudējumu putniem un zīdītājiem var novērst tikai tad, ja nosaka papildu ierobežojumus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija uzskatīja, ka pieteikuma iesniedzēja sniegtā papildu informācija pierāda, ka nepieņemamu apdraudējumu putniem un zīdītājiem var novērst tikai tad, ja nosaka papildu ierobežojumus.

| (6) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt piezīmes par triklopira pārskata ziņojumu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju sniegt piezīmes par triklopira pārskata ziņojumu.

| (7) | Komisija secināja, ka prasītā apstiprinošā papildu informācija nav pilnībā sniegta un ka nepieņemamu apdraudējumu putniem un zīdītājiem var novērst tikai tad, ja nosaka papildu ierobežojumus. |
| --- | --- |

(7)

Komisija secināja, ka prasītā apstiprinošā papildu informācija nav pilnībā sniegta un ka nepieņemamu apdraudējumu putniem un zīdītājiem var novērst tikai tad, ja nosaka papildu ierobežojumus.

| (8) | Ir apstiprināts, ka darbīgā viela triklopirs ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Lai samazinātu putnu un zīdītāju eksponētību, tomēr ir lietderīgi grozīt šīs darbīgās vielas lietošanas nosacījumus, jo īpaši ierobežojot tās izmantošanu. |
| --- | --- |

(8)

Ir apstiprināts, ka darbīgā viela triklopirs ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Lai samazinātu putnu un zīdītāju eksponētību, tomēr ir lietderīgi grozīt šīs darbīgās vielas lietošanas nosacījumus, jo īpaši ierobežojot tās izmantošanu.

| (9) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāatvēl zināms laiks, lai tās varētu grozīt vai atsaukt tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas satur triklopiru. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāatvēl zināms laiks, lai tās varētu grozīt vai atsaukt tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kas satur triklopiru.

| (11) | Ja attiecībā uz triklopiru saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus pēc tam, kad šī regula stājusies spēkā. |
| --- | --- |

(11)

Ja attiecībā uz triklopiru saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis nosaka pagarinājuma periodu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus pēc tam, kad šī regula stājusies spēkā.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Pārejas pasākumi

Dalībvalstis saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 vajadzības gadījumā līdz 2015. gada 19. septembrim groza vai atsauc spēkā esošās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kuri kā darbīgo vielu satur triklopiru.

3. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 2016. gada 19. septembrī.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 21. augusta Direktīva 2006/74/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, iekļaujot tajā aktīvās vielas dihlorpropu-P, metkonazolu, pirimetanilu un triklopiru (OV L 235, 30.8.2006., 17. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas 136. rindā “Triklopirs” sleju “Īpaši noteikumi” aizstāj ar šādu:

“A DAĻA

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu. Var atļaut lietojumus, kuros viena gada deva nepārsniedz 480 g darbīgās vielas uz hektāru.

B DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par triklopiru un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2014. gada 12. decembrī pabeigusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.

Vispārējā novērtēšanā dalībvalstis:

| — | īpašu uzmanību pievērš gruntsūdeņu aizsardzībai jutīgos apstākļos. Vajadzības gadījumā atļaujas piešķiršanas nosacījumos ietver riska mazināšanas pasākumus un jutīgajās zonās uzsāk uzraudzības programmas, |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievērš gruntsūdeņu aizsardzībai jutīgos apstākļos. Vajadzības gadījumā atļaujas piešķiršanas nosacījumos ietver riska mazināšanas pasākumus un jutīgajās zonās uzsāk uzraudzības programmas,

| — | īpašu uzmanību pievērš operatoru drošībai un nodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus, |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievērš operatoru drošībai un nodrošina, ka lietošanas noteikumos paredzēts izmantot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus,

| — | pievērš īpašu uzmanību putnu, zīdītāju, ūdens organismu un blakussugu augu aizsardzībai. Atļaujas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.” |
| --- | --- |

—

pievērš īpašu uzmanību putnu, zīdītāju, ūdens organismu un blakussugu augu aizsardzībai. Atļaujas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/308

(2015. gada 26. februāris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz darbīgās vielas Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprināšanas nosacījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Darbīgo vielu Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (2) I pielikumā ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (3) saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2229/2004 (4) 24.b pantā norādīto procedūru. Tā kā Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, šī viela ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar minēto regulu un iekļauta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Darbīgo vielu Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu iekļāva Padomes Direktīvas 91/414/EEK (2) I pielikumā ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (3) saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2229/2004 (4) 24.b pantā norādīto procedūru. Tā kā Direktīva 91/414/EEK ir aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, šī viela ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar minēto regulu un iekļauta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (5) pielikuma A daļā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) 2013. gada 18. decembrī sniedza Komisijai savu viedokli attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu (6). Iestāde savu viedokli par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu darīja zināmu pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2229/2004 25.a pantu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “iestāde”) 2013. gada 18. decembrī sniedza Komisijai savu viedokli attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu (6). Iestāde savu viedokli par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu darīja zināmu pieteikuma iesniedzējam.

| (3) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt piezīmes attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja pārskata ziņojuma projektu un iestādes viedokli Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, un 2014. gada 12. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju iesniegt piezīmes attiecībā uz pārskata ziņojuma projektu par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu. Dalībvalstis un Komisija izskatīja pārskata ziņojuma projektu un iestādes viedokli Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, un 2014. gada 12. decembrī tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu.

| (4) | Ir apstiprināts, ka darbīgā viela Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(4)

Ir apstiprināts, ka darbīgā viela Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprināšanas nosacījumi. Jo īpaši ir lietderīgi pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāgroza Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāta apstiprināšanas nosacījumi. Jo īpaši ir lietderīgi pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (6) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Direktīva 2008/127/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu vairākas darbīgās vielas (OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2004. gada 3. decembra Regula (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā (OV L 379, 24.12.2004., 13. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

5

(6)  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-doco-satetraen-1-yl isobutyrate. EFSA Journal (2014); 12(2):3525. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-doco-satetraen-1-yl isobutyrate. EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļas 259. rindu attiecībā uz darbīgo vielu Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts aizstāj ar šādu:

| Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “259 | Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts

  CAS Nr. 135459-81-3

  CIPAC: 973 | Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts | ≥ 90 % | 2009. gada 1. septembris | 2019. gada 31. augusts | A DAĻA.
  Var atļaut izmantot tikai kā atraktantu.
  B DAĻA.
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus pārskata ziņojumā par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu (SANCO/2650/2008) un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko pabeigusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.
  Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:






  1) | rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par būtiskiem piemaisījumiem, |

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“259

Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts

CAS Nr. 135459-81-3

CIPAC: 973

Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts

≥ 90 %

2009. gada 1. septembris

2019. gada 31. augusts

A DAĻA.

Var atļaut izmantot tikai kā atraktantu.

B DAĻA.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā secinājumus pārskata ziņojumā par Z,Z,Z,Z-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirātu (SANCO/2650/2008) un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko pabeigusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja.

Izmantošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju par:

1)

rūpnieciski ražotā tehniskā materiāla specifikāciju, tostarp informāciju par būtiskiem piemaisījumiem,

| 2) | risku attiecībā uz lietotājiem, strādniekiem un tuvumā esošām personām, |
| --- | --- |

2)

risku attiecībā uz lietotājiem, strādniekiem un tuvumā esošām personām,

| 3) | vielas apriti un uzvedību vidē, |
| --- | --- |

3)

vielas apriti un uzvedību vidē,

| 4) | nemērķa organismu eksponētības riska novērtējumu. |
| --- | --- |

4)

nemērķa organismu eksponētības riska novērtējumu.

Pieteikuma iesniedzējs 1. punktā minēto informāciju iesniedz Komisijai, dalībvalstīm un iestādei līdz 2015. gada 30. jūnijam, savukārt 2., 3. un 4. punktā minēto informāciju – līdz 2016. gada 31. decembrim.”

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/309

(2015. gada 26. februāris),

ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1195/2014 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1195/2014 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam.

| (2) | Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 3. janvārī Dānijas Akvakultūras apvienība (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības konkrēto varavīksnes foreļu kopējā ražošanas apjoma. Kā minēts pagaidu regulas 1. apsvērumā, paziņojums par procedūras sākšanu tika labots ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. septembrī publicēto labojumu (“labojums”) (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (“paziņojums par procedūras sākšanu”) (3), sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2014. gada 3. janvārī Dānijas Akvakultūras apvienība (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības konkrēto varavīksnes foreļu kopējā ražošanas apjoma. Kā minēts pagaidu regulas 1. apsvērumā, paziņojums par procedūras sākšanu tika labots ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. septembrī publicēto labojumu (“labojums”) (4).

2.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (3) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 23. apsvērumā, subsīdiju un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 23. apsvērumā, subsīdiju un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

3.   Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu kompensācijas maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem bija noteikts pagaidu kompensācijas maksājums (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

| (5) | Egejas jūras eksportētāju apvienība (EEA) pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”). Uzklausīšana notika 2014. gada 26. novembrī. Uzklausīšanas laikā tika apspriesta varbūtējās ražojuma klāsta izmaiņas, kas radušās, līdz ar labojumu, kūpinātu varavīksnes foreļu iekļaušana ražojuma klāstā un reprezentativitātes aprēķināšana. Otrā tikšanās ar uzklausīšanas amatpersonu notika 2015. gada 8. janvārī. Papildus jautājumiem, kas tika apspriesti 2014. gada 26. novembra uzklausīšanā, tika apspriesta kaitējuma analīzē izmantotā metodoloģija un ierosinātā pieeja attiecībā uz saistībām. |
| --- | --- |

(5)

Egejas jūras eksportētāju apvienība (EEA) pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”). Uzklausīšana notika 2014. gada 26. novembrī. Uzklausīšanas laikā tika apspriesta varbūtējās ražojuma klāsta izmaiņas, kas radušās, līdz ar labojumu, kūpinātu varavīksnes foreļu iekļaušana ražojuma klāstā un reprezentativitātes aprēķināšana. Otrā tikšanās ar uzklausīšanas amatpersonu notika 2015. gada 8. janvārī. Papildus jautājumiem, kas tika apspriesti 2014. gada 26. novembra uzklausīšanā, tika apspriesta kaitējuma analīzē izmantotā metodoloģija un ierosinātā pieeja attiecībā uz saistībām.

| (6) | Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi. |
| --- | --- |

(6)

Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.

| (7) | Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo kompensācijas maksājumu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“informācijas galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgo kompensācijas maksājumu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (“informācijas galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.

| (8) | Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

4.   Atlase

| (9) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas EEA atsaucās uz 2. apsvērumā minēto labojumu paziņojumā par procedūras sākšanu un apgalvoja, ka Komisija ar minēto labojumu ir paplašinājusi ražojuma definīciju. Varbūtējās definīcijas paplašināšanas dēļ nevarot izslēgt, ka daži Turcijas eksportētāji nav pieteikušies un nav aizpildījuši atlases veidlapu. Tāpēc ražotāju eksportētāju izlase var vairs nebūt reprezentatīva. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu vai skaidrojumu. |
| --- | --- |

(9)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas EEA atsaucās uz 2. apsvērumā minēto labojumu paziņojumā par procedūras sākšanu un apgalvoja, ka Komisija ar minēto labojumu ir paplašinājusi ražojuma definīciju. Varbūtējās definīcijas paplašināšanas dēļ nevarot izslēgt, ka daži Turcijas eksportētāji nav pieteikušies un nav aizpildījuši atlases veidlapu. Tāpēc ražotāju eksportētāju izlase var vairs nebūt reprezentatīva. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu vai skaidrojumu.

| (10) | Kopumā astoņpadsmit Turcijas ražotāju eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tās iekļauj atlasē. Šo uzņēmumu 2013. gadā deklarētais kopējais uz Savienību eksportētais apjoms atbilda visam Turcijas eksportam uz Savienību, kā norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā. Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četrām ražotāju eksportētāju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta uz Savienību apjomu. Izlase veido 64 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Tāpēc izlase ir reprezentatīva, un personas apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(10)

Kopumā astoņpadsmit Turcijas ražotāju eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tās iekļauj atlasē. Šo uzņēmumu 2013. gadā deklarētais kopējais uz Savienību eksportētais apjoms atbilda visam Turcijas eksportam uz Savienību, kā norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā. Kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no četrām ražotāju eksportētāju grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta uz Savienību apjomu. Izlase veido 64 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Tāpēc izlase ir reprezentatīva, un personas apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

| (11) | Citas piezīmes par atlasi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 9. līdz 17. apsvērums. |
| --- | --- |

(11)

Citas piezīmes par atlasi netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 9. līdz 17. apsvērums.

5.   Atsevišķa pārbaude

| (12) | Vienpadsmit uzņēmumi vai uzņēmumu grupas pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(12)

Vienpadsmit uzņēmumi vai uzņēmumu grupas pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu.

| (13) | Komisija noraidīja minētos pieprasījumus, jo ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka individuāla izskatīšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija noraidīja minētos pieprasījumus, jo ražotāju eksportētāju skaits ir tik liels, ka individuāla izskatīšana būtu pārmērīgi apgrūtinoša un neļautu savlaicīgi pabeigt izmeklēšanu.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (14) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 24. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir šādas varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):






  — | dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

(14)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 24. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir šādas varavīksnes foreles (Oncorhynchus mykiss):

—

dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:






  — | veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

—

svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:

—

veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- |

—

bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai

| — | to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk, |
| --- | --- |

—

to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,

kuru izcelsme ir Turcijā un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (“attiecīgais ražojums”).

| (15) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija ir paplašinājusi izmeklējamā ražojuma klāstu ar labojumu, kas, kā apgalvots, tika apstiprināts pagaidu regulas 1. panta 1. punktā. Minētā persona apgalvoja, ka šāda ražojuma klāsta paplašināšana ir nelikumīga. Turklāt tā apgalvoja, ka būtu vajadzējis apspriesties ar ieinteresētajām personām par varbūtējo ražojuma klāsta paplašināšanu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu vai skaidrojumu. |
| --- | --- |

(15)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija ir paplašinājusi izmeklējamā ražojuma klāstu ar labojumu, kas, kā apgalvots, tika apstiprināts pagaidu regulas 1. panta 1. punktā. Minētā persona apgalvoja, ka šāda ražojuma klāsta paplašināšana ir nelikumīga. Turklāt tā apgalvoja, ka būtu vajadzējis apspriesties ar ieinteresētajām personām par varbūtējo ražojuma klāsta paplašināšanu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu vai skaidrojumu.

| (16) | Kā norādīts pagaidu regulas 25. apsvērumā, labojums neietekmēja ražojuma klāstu, bet bija tikai redakcionāls. Tādējādi no paša sākuma ražojuma klāsts attiecās uz porciju lieluma varavīksnes forelēm visos dažādajos ražojuma veidos. Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka ražojuma klāsta dažādo ražojuma veidu apraksts ir neskaidrs un ka pastāv dažas neatbilstības starp Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajām dažādu valodu versijām, kas ir jāprecizē. Piemēram, ražojumu klāsta gramatiska interpretācija nozīmētu, ka dzīvas zivis ir izķidātas. Tomēr šķiet, ka visas ieinteresētās personas, kurām lūdza aizpildīt attiecīgās anketas, uzrādīja visus ražojuma veidus, neraugoties uz pārrakstīšanās kļūdu, un tādēļ tika secināts, ka pastāv vienota izpratne par to, ka no pašreizējās procedūras sākuma ražojuma klāstā ir iekļauti visi ražojuma veidi. Uzreiz pēc labojuma publicēšanas ieinteresētās personas tika informētas pa e-pastu, bet neviena no tām neiesniedza nekādas piezīmes vai apgalvojumus par to, ka pārkāptas to tiesības uz aizstāvību. Arī izmeklēšanas laikā ražotāji eksportētāji ziņoja Komisijai par visiem ražotajiem veidiem, uz kuriem attiecās ražojuma definīcija. Tāpēc šajā sakarā izteiktie personas apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(16)

Kā norādīts pagaidu regulas 25. apsvērumā, labojums neietekmēja ražojuma klāstu, bet bija tikai redakcionāls. Tādējādi no paša sākuma ražojuma klāsts attiecās uz porciju lieluma varavīksnes forelēm visos dažādajos ražojuma veidos. Izmeklēšanas laikā kļuva skaidrs, ka ražojuma klāsta dažādo ražojuma veidu apraksts ir neskaidrs un ka pastāv dažas neatbilstības starp Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajām dažādu valodu versijām, kas ir jāprecizē. Piemēram, ražojumu klāsta gramatiska interpretācija nozīmētu, ka dzīvas zivis ir izķidātas. Tomēr šķiet, ka visas ieinteresētās personas, kurām lūdza aizpildīt attiecīgās anketas, uzrādīja visus ražojuma veidus, neraugoties uz pārrakstīšanās kļūdu, un tādēļ tika secināts, ka pastāv vienota izpratne par to, ka no pašreizējās procedūras sākuma ražojuma klāstā ir iekļauti visi ražojuma veidi. Uzreiz pēc labojuma publicēšanas ieinteresētās personas tika informētas pa e-pastu, bet neviena no tām neiesniedza nekādas piezīmes vai apgalvojumus par to, ka pārkāptas to tiesības uz aizstāvību. Arī izmeklēšanas laikā ražotāji eksportētāji ziņoja Komisijai par visiem ražotajiem veidiem, uz kuriem attiecās ražojuma definīcija. Tāpēc šajā sakarā izteiktie personas apgalvojumi tika noraidīti.

| (17) | Divas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka kūpinātas foreles būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Tās apstrīdēja pagaidu regulas 29. apsvērumā izklāstīto Komisijas secinājumu, ka attiecīgā ražojuma definīcijā ietvertajiem dažādajiem ražojuma veidiem – “dzīvas”, “atdzesētas”, “saldētas” vai “kūpinātas” – ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, un atkārtoti atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām, kuras attiecās uz citiem zivju produktiem (lielās varavīksnes foreles un laši) un tika pabeigtas attiecīgi 2004. (5) un 2005. gadā (6), un kurās tika konstatēts, ka kūpināti ražojumi ir ārpus ražojuma klāsta. Personas iesniedza informāciju par ietekmi, kuru rada kūpināšanas process, kas, kā apgalvots, maina iepriekš minētās īpašības. Turklāt tās atkārtoti apgalvoja, ka kūpinātu fileju izmaksu struktūra būtiski atšķiras no citiem ražojuma veidiem un ka kūpinātu fileju ražošanas process ietver būtiskas kūpināšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(17)

Divas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka kūpinātas foreles būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Tās apstrīdēja pagaidu regulas 29. apsvērumā izklāstīto Komisijas secinājumu, ka attiecīgā ražojuma definīcijā ietvertajiem dažādajiem ražojuma veidiem – “dzīvas”, “atdzesētas”, “saldētas” vai “kūpinātas” – ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, un atkārtoti atsaucās uz divām iepriekšējām antidempinga izmeklēšanām, kuras attiecās uz citiem zivju produktiem (lielās varavīksnes foreles un laši) un tika pabeigtas attiecīgi 2004. (5) un 2005. gadā (6), un kurās tika konstatēts, ka kūpināti ražojumi ir ārpus ražojuma klāsta. Personas iesniedza informāciju par ietekmi, kuru rada kūpināšanas process, kas, kā apgalvots, maina iepriekš minētās īpašības. Turklāt tās atkārtoti apgalvoja, ka kūpinātu fileju izmaksu struktūra būtiski atšķiras no citiem ražojuma veidiem un ka kūpinātu fileju ražošanas process ietver būtiskas kūpināšanas izmaksas.

| (18) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EEA apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kādas ir kūpinātu un nekūpinātu foreļu fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, par kurām tika konstatēts, ka tās ir līdzīgas. Turklāt EEA apgalvoja, ka tā ir sniegusi pierādījumus tam, ka kūpinātām forelēm ir, piemēram, no nekūpinātām forelēm atšķirīga ķīmiskā struktūra, atšķirīgas organoleptiskās īpašības un atšķirīga uzturvērtība. |
| --- | --- |

(18)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EEA apgalvoja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kādas ir kūpinātu un nekūpinātu foreļu fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, par kurām tika konstatēts, ka tās ir līdzīgas. Turklāt EEA apgalvoja, ka tā ir sniegusi pierādījumus tam, ka kūpinātām forelēm ir, piemēram, no nekūpinātām forelēm atšķirīga ķīmiskā struktūra, atšķirīgas organoleptiskās īpašības un atšķirīga uzturvērtība.

| (19) | Neraugoties uz kūpināšanas procesa ietekmi, Komisija uzskatīja, ka galvenās pamatiezīmes, kā skaidrots pagaidu regulas 29. apsvērumā, joprojām ir līdzīgas un ka tās neattaisno kūpinātu produktu izslēgšanu no ražojumu klāsta. Pretēji EEA apgalvotajam ražojums, kas ir foreles dažādos ražojuma veidos, kuri paredzēti lietošanai pārtikā, saglabā savas īpašības un ķīmiskās un uzturvērtības pamatīpašības arī tad, ja tas tiek kūpināts. Personu iesniegtā informācija par kūpināšanas procesa ietekmi nesniedza pierādījumus tam, ka iepriekš minētās pamatīpašības kūpināšanas procesā varētu būtiski mainīties. Šis jautājums tika apspriests arī 5. apsvērumā minētajā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas. Turklāt uz visām attiecīgā ražojuma kategorijām, tostarp kūpinātām forelēm, attiecas kombinētās nomenklatūras 3. nodaļa (7), un tās tiek skaidri nošķirtas no zivju izstrādājumiem, kas ietilpst tās pašas nomenklatūras 16. nodaļā. Attiecībā uz atšķirīgām izmaksu struktūrām attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 30. apsvērumā, izmeklēšana liecināja, ka kūpināto fileju un citu ražojuma veidu izmaksu struktūra patiešām ir līdzīga. Galvenais izmaksu elements, kas veido vairāk nekā 50 % no katra ražojuma veida kopējām izmaksām, ir audzēšanas izmaksas, kas sastāv galvenokārt no barības (zivju milti un zivju eļļa), kā arī enerģijas izmaksām un ikru vai mazuļu izmaksām. Jebkurā gadījumā, kā paskaidrots pagaidu regulas 112. un 113. apsvērumā, cenu samazinājums tika aprēķināts, salīdzinot cenas katram ražojuma veidam. Visbeidzot, kā jau izskaidrots pagaidu regulas 31. apsvērumā, iepriekšējās izmeklēšanās netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(19)

Neraugoties uz kūpināšanas procesa ietekmi, Komisija uzskatīja, ka galvenās pamatiezīmes, kā skaidrots pagaidu regulas 29. apsvērumā, joprojām ir līdzīgas un ka tās neattaisno kūpinātu produktu izslēgšanu no ražojumu klāsta. Pretēji EEA apgalvotajam ražojums, kas ir foreles dažādos ražojuma veidos, kuri paredzēti lietošanai pārtikā, saglabā savas īpašības un ķīmiskās un uzturvērtības pamatīpašības arī tad, ja tas tiek kūpināts. Personu iesniegtā informācija par kūpināšanas procesa ietekmi nesniedza pierādījumus tam, ka iepriekš minētās pamatīpašības kūpināšanas procesā varētu būtiski mainīties. Šis jautājums tika apspriests arī 5. apsvērumā minētajā uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas. Turklāt uz visām attiecīgā ražojuma kategorijām, tostarp kūpinātām forelēm, attiecas kombinētās nomenklatūras 3. nodaļa (7), un tās tiek skaidri nošķirtas no zivju izstrādājumiem, kas ietilpst tās pašas nomenklatūras 16. nodaļā. Attiecībā uz atšķirīgām izmaksu struktūrām attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 30. apsvērumā, izmeklēšana liecināja, ka kūpināto fileju un citu ražojuma veidu izmaksu struktūra patiešām ir līdzīga. Galvenais izmaksu elements, kas veido vairāk nekā 50 % no katra ražojuma veida kopējām izmaksām, ir audzēšanas izmaksas, kas sastāv galvenokārt no barības (zivju milti un zivju eļļa), kā arī enerģijas izmaksām un ikru vai mazuļu izmaksām. Jebkurā gadījumā, kā paskaidrots pagaidu regulas 112. un 113. apsvērumā, cenu samazinājums tika aprēķināts, salīdzinot cenas katram ražojuma veidam. Visbeidzot, kā jau izskaidrots pagaidu regulas 31. apsvērumā, iepriekšējās izmeklēšanās netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Tāpēc šajā saistībā minētie apgalvojumi tika noraidīti.

| (20) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas EEA un Turcijas valdība (TV) atkārtoti pauda viedokli, ka kūpinātu varavīksnes foreļu iekļaušana pašreizējās izmeklēšanas ražojuma klāstā būtu pretrunā iepriekšējai praksei un ka Komisija nav pietiekami paskaidrojusi varbūtējo novirzi no iepriekšējās prakses. |
| --- | --- |

(20)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas EEA un Turcijas valdība (TV) atkārtoti pauda viedokli, ka kūpinātu varavīksnes foreļu iekļaušana pašreizējās izmeklēšanas ražojuma klāstā būtu pretrunā iepriekšējai praksei un ka Komisija nav pietiekami paskaidrojusi varbūtējo novirzi no iepriekšējās prakses.

| (21) | Kā jau izskaidrots pagaidu regulas 31. apsvērumā, iepriekšējās izmeklēšanās netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Faktiski, tā kā minēto iepriekšējo izmeklēšanu sūdzības neattiecās uz kūpinātiem ražojumiem, Komisija nepārbaudīja, vai tie hipotētiski varētu būt bijuši iekļauti izmeklēšanās, ja tie būtu bijuši iekļauti sūdzībā. Līdz ar to apgalvojums par to, ka pašreizējā izmeklēšana atšķiras no iepriekšējas prakses, ir nepareizs un tāpēc tika noraidīts. |
| --- | --- |

(21)

Kā jau izskaidrots pagaidu regulas 31. apsvērumā, iepriekšējās izmeklēšanās netika konstatēts vai īpaši secināts, ka kūpināti ražojumi būtu jāizslēdz no ražojuma klāsta. Faktiski, tā kā minēto iepriekšējo izmeklēšanu sūdzības neattiecās uz kūpinātiem ražojumiem, Komisija nepārbaudīja, vai tie hipotētiski varētu būt bijuši iekļauti izmeklēšanās, ja tie būtu bijuši iekļauti sūdzībā. Līdz ar to apgalvojums par to, ka pašreizējā izmeklēšana atšķiras no iepriekšējas prakses, ir nepareizs un tāpēc tika noraidīts.

| (22) | Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu vai līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 24. līdz 32. apsvērums. |
| --- | --- |

(22)

Citas piezīmes par attiecīgo ražojumu vai līdzīgo ražojumu netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 24. līdz 32. apsvērums.

C.   SUBSIDĒŠANA

1.   Valsts atbalsts ieguldījumiem akvakultūras nozarē

| (23) | Piezīmes par valsts atbalstu akvakultūras nozarē netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 38. līdz 49. apsvērums. |
| --- | --- |

(23)

Piezīmes par valsts atbalstu akvakultūras nozarē netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 38. līdz 49. apsvērums.

2.   Tiešās un netiešās subsīdijas foreļu ražotājiem

| (24) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs un TV apšaubīja Komisijas metodoloģiju vidējās netiešās subsīdijas summas aprēķināšanai, kurā tikai ņemta vērā foreļu ražošana, par ko saņem tiešos maksājumus. Minētās personas pieprasīja, lai Komisija izmanto kopējos iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanas rādītājus saskaņā ar Turcijas Statistikas institūta (8) 2014. gada septembrī publicētajiem datiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas abas personas atkārtoti pauda savu prasību. Komisija uzskata, ka iesniegtie dati par kopējo iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanu Turcijā izmeklēšanas periodā, neskatoties uz to, ka tie tika iesniegti pēc pārbaudes apmeklējumiem, ir ticami un tādēļ piekrita minētajai prasībai. |
| --- | --- |

(24)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs un TV apšaubīja Komisijas metodoloģiju vidējās netiešās subsīdijas summas aprēķināšanai, kurā tikai ņemta vērā foreļu ražošana, par ko saņem tiešos maksājumus. Minētās personas pieprasīja, lai Komisija izmanto kopējos iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanas rādītājus saskaņā ar Turcijas Statistikas institūta (8) 2014. gada septembrī publicētajiem datiem. Pēc galīgās informācijas izpaušanas abas personas atkārtoti pauda savu prasību. Komisija uzskata, ka iesniegtie dati par kopējo iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanu Turcijā izmeklēšanas periodā, neskatoties uz to, ka tie tika iesniegti pēc pārbaudes apmeklējumiem, ir ticami un tādēļ piekrita minētajai prasībai.

| (25) | Līdz ar to vidējā netiešo subsīdiju summa, kas aprēķināta attiecībā uz divu atlasīto ražotāju eksportētāju iepirkumiem no nesaistītiem piegādātājiem, tika grozīta no 0,60 TRY/kg uz 0,51 TRY/kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, pamatojoties uz šādu aprēķinu:






  — | kopējā piešķirtā valsts mēroga subsīdija atbilstīgi TV ziņotajam atbildē uz anketas jautājumiem |
| --- | --- | --- |

(25)

Līdz ar to vidējā netiešo subsīdiju summa, kas aprēķināta attiecībā uz divu atlasīto ražotāju eksportētāju iepirkumiem no nesaistītiem piegādātājiem, tika grozīta no 0,60 TRY/kg uz 0,51 TRY/kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, pamatojoties uz šādu aprēķinu:

—

kopējā piešķirtā valsts mēroga subsīdija atbilstīgi TV ziņotajam atbildē uz anketas jautājumiem

| — | mīnus tiešās subsīdijas summa, ko saņēmuši atlasītie ražotāji eksportētāji (Özpekler, Kilic, GMS), |
| --- | --- |

—

mīnus tiešās subsīdijas summa, ko saņēmuši atlasītie ražotāji eksportētāji (Özpekler, Kilic, GMS),

| — | mīnus 0,2 % nodeva, kas pārskaitīta arodbiedrībām kā juridisks priekšnoteikums tiešo subsīdiju saņemšanai. |
| --- | --- |

—

mīnus 0,2 % nodeva, kas pārskaitīta arodbiedrībām kā juridisks priekšnoteikums tiešo subsīdiju saņemšanai.

Tad šī summa tika dalīta ar kopējo iekšzemes ūdeņu foreļu ražošanas apjomu mīnus atlasīto ražotāju eksportētāju (Özpekler, Kilic, GMS) foreļu ražošanas apjomu, kā TV ziņojusi atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (26) | Līdz ar to vidējais subsīdijas apjoms uz vienu kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija balstīts uz tiešās subsīdijas summu, kas saņemta par audzēšanu, un TV piešķirto vidējo subsīdijas summu, t. i., 0,51 TRY/kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, par iepirkumiem no nesaistītiem piegādātājiem, ja tādi ir. Kopējais ieguvums tad tika izteikts procentos no CIF vērtības. |
| --- | --- |

(26)

Līdz ar to vidējais subsīdijas apjoms uz vienu kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija balstīts uz tiešās subsīdijas summu, kas saņemta par audzēšanu, un TV piešķirto vidējo subsīdijas summu, t. i., 0,51 TRY/kg, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, par iepirkumiem no nesaistītiem piegādātājiem, ja tādi ir. Kopējais ieguvums tad tika izteikts procentos no CIF vērtības.

| (27) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs ierosināja aprēķina metodi nedaudz grozīt attiecībā uz subsīdijas summu, kas piešķirta izejvielu iegādei no cita atlasītā ražotāja eksportētāja. Komisija pieņēma šo ierosinājumu un attiecīgi atjaunināja turpmāk 33. apsvērumā norādīto tabulu. |
| --- | --- |

(27)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs ierosināja aprēķina metodi nedaudz grozīt attiecībā uz subsīdijas summu, kas piešķirta izejvielu iegādei no cita atlasītā ražotāja eksportētāja. Komisija pieņēma šo ierosinājumu un attiecīgi atjaunināja turpmāk 33. apsvērumā norādīto tabulu.

| (28) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas divi atlasītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir kompensējusi tiem izmaksāto tiešās subsīdijas summu, bet ne faktisko ieguvumu. Taču saņemtās summas veido ar nodokli apliekamus ienākumus. Tāpēc no saņemtās kopējās tiešās subsīdijas summas būtu jāatskaita Turcijā piemērojamā uzņēmuma ienākuma nodokļa likme, kas ir 20 %. Pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts liecina, ka “jebkura pieteikuma iesniegšanas maksa vai citas nepieciešamās izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai saņemtu to” būtu jāatskaita no ieguvuma summas. Ražotāji eksportētāji uzskatīja, ka piemērojamo uzņēmumu ienākuma nodokļu maksājums ir priekšnoteikums tam, lai saņemtu tiem izmaksātos līdzekļus, un tādēļ to būtu jāuzlūko kā “citas izmaksas”, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai saņemtu to. |
| --- | --- |

(28)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas divi atlasītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir kompensējusi tiem izmaksāto tiešās subsīdijas summu, bet ne faktisko ieguvumu. Taču saņemtās summas veido ar nodokli apliekamus ienākumus. Tāpēc no saņemtās kopējās tiešās subsīdijas summas būtu jāatskaita Turcijā piemērojamā uzņēmuma ienākuma nodokļa likme, kas ir 20 %. Pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts liecina, ka “jebkura pieteikuma iesniegšanas maksa vai citas nepieciešamās izmaksas, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai saņemtu to” būtu jāatskaita no ieguvuma summas. Ražotāji eksportētāji uzskatīja, ka piemērojamo uzņēmumu ienākuma nodokļu maksājums ir priekšnoteikums tam, lai saņemtu tiem izmaksātos līdzekļus, un tādēļ to būtu jāuzlūko kā “citas izmaksas”, kas jāmaksā, lai pieteiktos uz subsīdiju vai lai saņemtu to.

| (29) | Komisija noraidīja minēto apgalvojumu. Pamatregulā nav juridiska pamata ierosinātās metodoloģijas atbalstam. Nodokļus nevar uzskatīt par izmaksām saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājums ir Turcijas nodokļu likumā noteikts pienākums, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie saņem subsīdijas. Pretēji ražotāju eksportētāju uzskatam priekšnoteikums līdzekļu saņemšanai ir nevis uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājums, bet gan attiecīgā ražojuma faktiskā audzēšana. |
| --- | --- |

(29)

Komisija noraidīja minēto apgalvojumu. Pamatregulā nav juridiska pamata ierosinātās metodoloģijas atbalstam. Nodokļus nevar uzskatīt par izmaksām saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājums ir Turcijas nodokļu likumā noteikts pienākums, kas attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tie saņem subsīdijas. Pretēji ražotāju eksportētāju uzskatam priekšnoteikums līdzekļu saņemšanai ir nevis uzņēmuma ienākuma nodokļa maksājums, bet gan attiecīgā ražojuma faktiskā audzēšana.

| (30) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas divi atlasītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā tiem ilgu laiku jāgaida līdz subsīdiju izmaksai, tiem šajā laikā rodas būtiski finansiāli izdevumi. Tāpēc tie sagaida, ka Komisija saņemtā ieguvuma summu koriģēs uz leju, lai atspoguļotu minētās finansēšanas izmaksas. Šajā sakarā atlasītie ražotāji eksportētāji atsaucās uz pagaidu regulas 42. apsvērumu, kurā Komisija ieguvuma pastāvēšanu konstatēja, pamatojoties uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atbrīvojumiem attiecībā uz iegādātām mašīnām, un minēto ieguvumu kvantificēja kā “procentus, kas maksājami komercbankai par laikposmu līdz brīdim, kad PVN tiek atmaksāts”. |
| --- | --- |

(30)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas divi atlasītie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, tā kā tiem ilgu laiku jāgaida līdz subsīdiju izmaksai, tiem šajā laikā rodas būtiski finansiāli izdevumi. Tāpēc tie sagaida, ka Komisija saņemtā ieguvuma summu koriģēs uz leju, lai atspoguļotu minētās finansēšanas izmaksas. Šajā sakarā atlasītie ražotāji eksportētāji atsaucās uz pagaidu regulas 42. apsvērumu, kurā Komisija ieguvuma pastāvēšanu konstatēja, pamatojoties uz pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atbrīvojumiem attiecībā uz iegādātām mašīnām, un minēto ieguvumu kvantificēja kā “procentus, kas maksājami komercbankai par laikposmu līdz brīdim, kad PVN tiek atmaksāts”.

| (31) | Šis apgalvojums ir nepamatots. Faktiski atbildīgajām administratīvajām struktūrām ir jāievieš vajadzīgās procedūras un uzraudzības mehānismi, lai pārvaldītu tik lielu subsīdiju shēmu. Tā kā daudzi audzētāji akvakultūras nozarē Turcijā ir tiesīgi pieteikties uz šādu shēmu, ir normāli, ka var paiet zināms laiks līdz subsīdiju piešķiršanai. Veidot analoģiju ar pagaidu regulas 42. apsvērumu ir maldinoši. Apsvērumā aprakstītais PVN ieguvums ir TV paredzēta subsīdijas shēma, savukārt iespējamie finansiālie izdevumi ir papildu izmaksas, kuras parasti rodas un kuru kompensāciju TV nav paredzējusi. |
| --- | --- |

(31)

Šis apgalvojums ir nepamatots. Faktiski atbildīgajām administratīvajām struktūrām ir jāievieš vajadzīgās procedūras un uzraudzības mehānismi, lai pārvaldītu tik lielu subsīdiju shēmu. Tā kā daudzi audzētāji akvakultūras nozarē Turcijā ir tiesīgi pieteikties uz šādu shēmu, ir normāli, ka var paiet zināms laiks līdz subsīdiju piešķiršanai. Veidot analoģiju ar pagaidu regulas 42. apsvērumu ir maldinoši. Apsvērumā aprakstītais PVN ieguvums ir TV paredzēta subsīdijas shēma, savukārt iespējamie finansiālie izdevumi ir papildu izmaksas, kuras parasti rodas un kuru kompensāciju TV nav paredzējusi.

| (32) | Citas piezīmes par tiešajām un netiešajām subsīdijām ražotājiem netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. līdz 64. apsvērums. |
| --- | --- |

(32)

Citas piezīmes par tiešajām un netiešajām subsīdijām ražotājiem netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. līdz 64. apsvērums.

| (33) | Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tiešās un netiešās subsīdijas starpības ir šādas:






  Tiešās un netiešās subsīdijas |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| GMS | 6,9 % |
| Kilic | 9,5 % |
| Özpekler | 6,4 % |
| Ternaeben | 8,0 % |

(33)

Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas, tiešās un netiešās subsīdijas starpības ir šādas:

Tiešās un netiešās subsīdijas

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

GMS

6,9 %

Kilic

9,5 %

Özpekler

6,4 %

Ternaeben

8,0 %

3.   Subsidēti aizdevumi

| (34) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija aizdevumu ir uzskatījusi par kompensējamu subsīdiju, lai gan tas bija paredzēts ieguldījumam, kas nav saistīts ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(34)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija aizdevumu ir uzskatījusi par kompensējamu subsīdiju, lai gan tas bija paredzēts ieguldījumam, kas nav saistīts ar attiecīgo ražojumu.

| (35) | Komisija noraidīja minēto apgalvojumu. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka varavīksnes foreļu ražotājs eksportētājs ir saņēmis tādu aizdevumu, kas ir kompensējams, jo tas ir specifisks akvakultūras nozarei. Tika uzskatīts par nenozīmīgu tas, ka attiecīgā shēma nav specifiska juridiskajai personai, kura ražo izmeklējamo ražojumu, ja vien pati programma ir specifiska un tās piedāvāto ieguvumu var saistīt ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Tieši tā ir šajā gadījumā, jo subsidētais aizdevums samazināja ražotāja kopējās finansēšanas izmaksas, no kā gūst labumu arī attiecīgais ražojums. Netika iesniegti pierādījumi, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju finanšu resursi būtu pārvaldīti tā, lai aizdevuma piešķiršana neietekmētu uzņēmuma kopējās finansēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(35)

Komisija noraidīja minēto apgalvojumu. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka varavīksnes foreļu ražotājs eksportētājs ir saņēmis tādu aizdevumu, kas ir kompensējams, jo tas ir specifisks akvakultūras nozarei. Tika uzskatīts par nenozīmīgu tas, ka attiecīgā shēma nav specifiska juridiskajai personai, kura ražo izmeklējamo ražojumu, ja vien pati programma ir specifiska un tās piedāvāto ieguvumu var saistīt ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Tieši tā ir šajā gadījumā, jo subsidētais aizdevums samazināja ražotāja kopējās finansēšanas izmaksas, no kā gūst labumu arī attiecīgais ražojums. Netika iesniegti pierādījumi, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju finanšu resursi būtu pārvaldīti tā, lai aizdevuma piešķiršana neietekmētu uzņēmuma kopējās finansēšanas izmaksas.

| (36) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas cits atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav pareizi iedalījusi subsidēta aizdevuma radīto ieguvumu starp divām dažādām tās pašas grupas juridiskām personām, jo tikai viena juridiskā persona ražo attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(36)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas cits atlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav pareizi iedalījusi subsidēta aizdevuma radīto ieguvumu starp divām dažādām tās pašas grupas juridiskām personām, jo tikai viena juridiskā persona ražo attiecīgo ražojumu.

| (37) | Komisija piekrita šim apgalvojumam un iedalīja ieguvumu, pamatojoties uz attiecīgo juridisko personu apgrozījumu. Attiecīgajam ražojumam iedalītais ieguvums ir niecīgs un tādēļ nebūtu jāņem vērā kopējā subsidēšanas summā. |
| --- | --- |

(37)

Komisija piekrita šim apgalvojumam un iedalīja ieguvumu, pamatojoties uz attiecīgo juridisko personu apgrozījumu. Attiecīgajam ražojumam iedalītais ieguvums ir niecīgs un tādēļ nebūtu jāņem vērā kopējā subsidēšanas summā.

| (38) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs attiecībā uz aizdevumiem, kas tika kompensēti, apšaubīja Komisijas aprēķināto apgrozījuma koeficientu, kurš tika izmantots, iedalot ieguvumus attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību. Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu būtu jādala ar uzņēmuma kopējo apgrozījumu, iekļaujot pārdošanas apjomu no iekšzemes tirgū un eksportam uz ES pārdotajām forelēm un citiem izstrādājumiem, lai aprēķinātu apgrozījuma koeficientu ar mērķi noteikt subsidēto aizdevumu summu. |
| --- | --- |

(38)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas un vēlāk pēc galīgās informācijas izpaušanas viens atlasītais ražotājs eksportētājs attiecībā uz aizdevumiem, kas tika kompensēti, apšaubīja Komisijas aprēķināto apgrozījuma koeficientu, kurš tika izmantots, iedalot ieguvumus attiecīgā ražojuma eksportam uz Savienību. Minētais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas apjomu būtu jādala ar uzņēmuma kopējo apgrozījumu, iekļaujot pārdošanas apjomu no iekšzemes tirgū un eksportam uz ES pārdotajām forelēm un citiem izstrādājumiem, lai aprēķinātu apgrozījuma koeficientu ar mērķi noteikt subsidēto aizdevumu summu.

| (39) | Komisija piekrita minētajam apgalvojumam. Tomēr, neraugoties uz šo jauno metodoloģiju, subsidēto aizdevumu starpības nemainījās. |
| --- | --- |

(39)

Komisija piekrita minētajam apgalvojumam. Tomēr, neraugoties uz šo jauno metodoloģiju, subsidēto aizdevumu starpības nemainījās.

| (40) | Citas piezīmes par subsidētajiem aizdevumiem netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. līdz 81. apsvērums. |
| --- | --- |

(40)

Citas piezīmes par subsidētajiem aizdevumiem netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 65. līdz 81. apsvērums.

| (41) | Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas, subsidēto aizdevumu starpības ir šādas:






  Preferenciālie aizdevumi |
| --- | --- |
| Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| Özpekler | 0,3 % |

(41)

Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes pēc pagaidu informācijas izpaušanas, subsidēto aizdevumu starpības ir šādas:

Preferenciālie aizdevumi

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Özpekler

0,3 %

4.   Lauksaimniecības apdrošināšanas kopfonds un prēmiju atbalsta likmes

| (42) | Piezīmes par lauksaimniecības apdrošināšanas kopfondu un prēmiju atbalsta likmēm netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 90. apsvērums. |
| --- | --- |

(42)

Piezīmes par lauksaimniecības apdrošināšanas kopfondu un prēmiju atbalsta likmēm netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 90. apsvērums.

5.   Konsultāciju subsīdijas

| (43) | Piezīmes par konsultāciju subsīdijām netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 91. apsvērums. |
| --- | --- |

(43)

Piezīmes par konsultāciju subsīdijām netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 91. apsvērums.

6.   Subsīdijas degvielai un lai atbrīvotos no zvejas kuģiem

| (44) | Piezīmes par subsīdijām degvielai un lai atbrīvotos no zvejas kuģiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 92. apsvērums. |
| --- | --- |

(44)

Piezīmes par subsīdijām degvielai un lai atbrīvotos no zvejas kuģiem netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 92. apsvērums.

7.   Kopējās subsīdiju starpības aprēķināšana

| (45) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divi atlasītie uzņēmumi norādīja uz pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar noapaļošanu kopējās subsīdiju starpības aprēķinā. Komisija piekrita šim apgalvojumam un attiecīgi atjaunināja turpmāk norādīto tabulu. |
| --- | --- |

(45)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas divi atlasītie uzņēmumi norādīja uz pārrakstīšanās kļūdu saistībā ar noapaļošanu kopējās subsīdiju starpības aprēķinā. Komisija piekrita šim apgalvojumam un attiecīgi atjaunināja turpmāk norādīto tabulu.

| (46) | Piezīmes par metodoloģiju, pēc kuras aprēķina kopējās subsīdiju starpības, netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 93. līdz 98. apsvērumā izklāstītā metodoloģija. |
| --- | --- |

(46)

Piezīmes par metodoloģiju, pēc kuras aprēķina kopējās subsīdiju starpības, netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 93. līdz 98. apsvērumā izklāstītā metodoloģija.

| (47) | Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes, galīgās subsīdiju starpības, kas piemērojamas neto cenai pirms nodokļu samaksas, ietverot piegādi līdz Savienības robežai, ir šādas.






  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība |
| --- | --- | --- |
| GMS | 6,9 % |
| Kilic | 9,5 % |
| Özpekler | 6,7 % |
| Ternaeben | 8,0 % |
| Vidējais svērtais rādītājs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem | 7,6 % |
| Valsts mēroga subsīdijas starpība | 9,5 % |

(47)

Ņemot vērā ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes, galīgās subsīdiju starpības, kas piemērojamas neto cenai pirms nodokļu samaksas, ietverot piegādi līdz Savienības robežai, ir šādas.

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

GMS

6,9 %

Kilic

9,5 %

Özpekler

6,7 %

Ternaeben

8,0 %

Vidējais svērtais rādītājs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem

7,6 %

Valsts mēroga subsīdijas starpība

9,5 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (48) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija Savienības ražošanas kopējā apjomā nav ietvērusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības ražotājiem. Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka zivju pārstrādes nozare Savienībā tādējādi de facto netika ietverta izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(48)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija Savienības ražošanas kopējā apjomā nav ietvērusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības ražotājiem. Minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka zivju pārstrādes nozare Savienībā tādējādi de facto netika ietverta izmeklēšanā.

| (49) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti iesniedza savas piezīmes un ierosināja, ka Komisijai būtu vajadzējis veikt i) vai nu integrētu analīzi, pamatojoties uz Savienības audzētāju un pārstrādātāju kopējo kombinēto izlaidi, vai arī ii) divpakāpju analīzi, pamatojoties uz sākotnēju segmentētu analīzi par kaitējumu, kas nodarīts audzētāju segmentam, no vienas puses, un pārstrādātāju segmentam, no otras puses, kura pēc tam tiktu integrēta visas ražošanas nozares analīzē. Tika apgalvots, ka otrā metode atbilstu PTO judikatūrai lietā EK – Laši (9), kā arī Komisijas līdzšinējai praksei (10). Taču minētā persona nesniedza nekādas aplēses par alternatīvo metožu ietekmi, ja tāda vispār būtu, uz kaitējuma analīzi. Visbeidzot, tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka metodoloģija nav saderīga ar faktu, ka pārstrādei paredzēts imports ir iekļauts gan importa apjomā, gan Savienības ražošanas apjomā. |
| --- | --- |

(49)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti iesniedza savas piezīmes un ierosināja, ka Komisijai būtu vajadzējis veikt i) vai nu integrētu analīzi, pamatojoties uz Savienības audzētāju un pārstrādātāju kopējo kombinēto izlaidi, vai arī ii) divpakāpju analīzi, pamatojoties uz sākotnēju segmentētu analīzi par kaitējumu, kas nodarīts audzētāju segmentam, no vienas puses, un pārstrādātāju segmentam, no otras puses, kura pēc tam tiktu integrēta visas ražošanas nozares analīzē. Tika apgalvots, ka otrā metode atbilstu PTO judikatūrai lietā EK – Laši (9), kā arī Komisijas līdzšinējai praksei (10). Taču minētā persona nesniedza nekādas aplēses par alternatīvo metožu ietekmi, ja tāda vispār būtu, uz kaitējuma analīzi. Visbeidzot, tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka metodoloģija nav saderīga ar faktu, ka pārstrādei paredzēts imports ir iekļauts gan importa apjomā, gan Savienības ražošanas apjomā.

| (50) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas arī TV izvirzīja argumentu, ka dati no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības ražotājiem, būtu jāiekļauj kopējā Savienības ražošanas apjomā. |
| --- | --- |

(50)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas arī TV izvirzīja argumentu, ka dati no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības ražotājiem, būtu jāiekļauj kopējā Savienības ražošanas apjomā.

| (51) | Turklāt TV apgalvoja, ka kaitējuma analīzē izmantotais ražošanas apjoms atšķiras no ražojumu apjoma, kas izmantots reprezentativitātes analīzē, un līdz ar to, iespējams, ir nepareizs. TV arī atkārtoti pauda savu viedokli par reprezentativitātes analīzes varbūtējām nepilnībām. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt TV apgalvoja, ka kaitējuma analīzē izmantotais ražošanas apjoms atšķiras no ražojumu apjoma, kas izmantots reprezentativitātes analīzē, un līdz ar to, iespējams, ir nepareizs. TV arī atkārtoti pauda savu viedokli par reprezentativitātes analīzes varbūtējām nepilnībām.

| (52) | Pašreizējā izmeklēšana attiecās uz visiem dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražotājiem Savienībā. Kā paskaidrots pagaidu regulas 10. apsvērumā, Savienības ražotāju atlasē bija iekļauti dažādi ražošanas posmi un veidi (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana), un tika uzskatīts, ka izlase reprezentē Savienības ražošanas nozari kopumā. Tāpēc iepriekš minētais apgalvojums, ka zivju pārstrādes nozare de facto netika ietverta analīzē, ir kļūdains un tika noraidīts. |
| --- | --- |

(52)

Pašreizējā izmeklēšana attiecās uz visiem dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražotājiem Savienībā. Kā paskaidrots pagaidu regulas 10. apsvērumā, Savienības ražotāju atlasē bija iekļauti dažādi ražošanas posmi un veidi (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana), un tika uzskatīts, ka izlase reprezentē Savienības ražošanas nozari kopumā. Tāpēc iepriekš minētais apgalvojums, ka zivju pārstrādes nozare de facto netika ietverta analīzē, ir kļūdains un tika noraidīts.

| (53) | Turklāt nebija pieejami dati, kas ļautu Komisijai veikt dažādo ražošanas posmu un veidu segmentētu analīzi. Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 10. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota – tajā darbojas vairāk nekā 700 mazo un vidējo uzņēmumu –, tāpēc Komisijai nebija iespējams apkopot datus par dažādiem segmentiem. Tādēļ ierosinātā segmentētā analīze šajā gadījumā nebija iespējama. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt nebija pieejami dati, kas ļautu Komisijai veikt dažādo ražošanas posmu un veidu segmentētu analīzi. Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 10. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota – tajā darbojas vairāk nekā 700 mazo un vidējo uzņēmumu –, tāpēc Komisijai nebija iespējams apkopot datus par dažādiem segmentiem. Tādēļ ierosinātā segmentētā analīze šajā gadījumā nebija iespējama.

| (54) | Visbeidzot, pārstrādei paredzētais imports tika iekļauts ražošanas rādītājā ar nolūku iegūt visprecīzāko ražošanas apjoma aplēsi. Jebkurā gadījumā, pārstrādei paredzētais attiecīgā ražojuma imports (izņemot kūpinātas foreles) veidoja mazāk nekā 3 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma, ko aprēķina saskaņā ar minēto metodi, un tādēļ alternatīvai metodei, ar kuru minētais imports netiktu iekļauts Savienības ražošanas rādītājā, nebūtu būtiskas ietekmes uz šo kaitējuma rādītāju. |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot, pārstrādei paredzētais imports tika iekļauts ražošanas rādītājā ar nolūku iegūt visprecīzāko ražošanas apjoma aplēsi. Jebkurā gadījumā, pārstrādei paredzētais attiecīgā ražojuma imports (izņemot kūpinātas foreles) veidoja mazāk nekā 3 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma, ko aprēķina saskaņā ar minēto metodi, un tādēļ alternatīvai metodei, ar kuru minētais imports netiktu iekļauts Savienības ražošanas rādītājā, nebūtu būtiskas ietekmes uz šo kaitējuma rādītāju.

| (55) | Fakts, ka reprezentativitātes analīzes un kaitējuma analīzes vajadzībām tika aprēķināts atšķirīgs ražošanas apjoms, atspoguļo to, ka izmeklēšanas laikā kļuva pieejama precīzāka informācija, savukārt reprezentativitātes analīzes pamatā bija piesardzīgs novērtējums par prima facie pierādījumiem, kas bija pieejami reprezentativitātes analīzes laikā. Turklāt Komisija uz konkrētiem TV jautājumiem par reprezentativitātes analīzi atbildēja, individuāli nosūtot informāciju 2014. gada 18. decembrī, un uzklausīšanas laikā pie uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 8. janvārī. Tāpēc arguments par to, ka kaitējuma analīzē izmantotais ražošanas apjoms ir, iespējams, kļūdains, jo starp reprezentativitātes analīzes un kaitējuma analīzes avotiem pastāv atšķirības, tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Fakts, ka reprezentativitātes analīzes un kaitējuma analīzes vajadzībām tika aprēķināts atšķirīgs ražošanas apjoms, atspoguļo to, ka izmeklēšanas laikā kļuva pieejama precīzāka informācija, savukārt reprezentativitātes analīzes pamatā bija piesardzīgs novērtējums par prima facie pierādījumiem, kas bija pieejami reprezentativitātes analīzes laikā. Turklāt Komisija uz konkrētiem TV jautājumiem par reprezentativitātes analīzi atbildēja, individuāli nosūtot informāciju 2014. gada 18. decembrī, un uzklausīšanas laikā pie uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 8. janvārī. Tāpēc arguments par to, ka kaitējuma analīzē izmantotais ražošanas apjoms ir, iespējams, kļūdains, jo starp reprezentativitātes analīzes un kaitējuma analīzes avotiem pastāv atšķirības, tiek noraidīts.

| (56) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 123. apsvērumā, ražošanas apjoms bija balstīts uz Eiropas Akvakultūras produktu ražotāju federācijas (FEAP) datiem, kas tiek apkopoti, pamatojoties uz cenām audzētāju (ex-farm) līmenī, un tie attiecas uz dzīvām zivīm, kuras iegūtas katrā dalībvalstī. Pamatojoties uz informāciju, kas ievākta un pārbaudīta izmeklēšanas laikā, pārstrādei paredzētā importa daļa tika pieskaitīta Savienības dzīvu zivju ražošanas apjomam. Tā kā ražošanas apjomu aprēķina “veselu zivju ekvivalentos”, nav nekādas atšķirības, vai to aprēķina no pirmā pārdošanas veida, t. i., “dzīvas” zivis, vai no pēdējā iespējamā pārdošanas veida, t. i., “pārstrādātas” zivis. Līdz ar to, ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, tā rezultātā notiktu dubulta uzskaite. Neraugoties uz to, ka kopējā ražošanas apjoma pamatā galvenokārt bija dati par dzīvu zivju ražošanu nolūkā izvairīties no dubultas uzskaites, izmantotā metodoloģija neizslēdza arī citus Savienības ražošanas veidus (svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana), un kaitējuma faktori attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari, proti, dzīvām zivīm un tālāku pārstrādi. Tāpēc pretēji minētās personas apgalvotajam metode, kas izmantota, lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu, neizslēdza foreļu pārstrādes nozari. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(56)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 123. apsvērumā, ražošanas apjoms bija balstīts uz Eiropas Akvakultūras produktu ražotāju federācijas (FEAP) datiem, kas tiek apkopoti, pamatojoties uz cenām audzētāju (ex-farm) līmenī, un tie attiecas uz dzīvām zivīm, kuras iegūtas katrā dalībvalstī. Pamatojoties uz informāciju, kas ievākta un pārbaudīta izmeklēšanas laikā, pārstrādei paredzētā importa daļa tika pieskaitīta Savienības dzīvu zivju ražošanas apjomam. Tā kā ražošanas apjomu aprēķina “veselu zivju ekvivalentos”, nav nekādas atšķirības, vai to aprēķina no pirmā pārdošanas veida, t. i., “dzīvas” zivis, vai no pēdējā iespējamā pārdošanas veida, t. i., “pārstrādātas” zivis. Līdz ar to, ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, tā rezultātā notiktu dubulta uzskaite. Neraugoties uz to, ka kopējā ražošanas apjoma pamatā galvenokārt bija dati par dzīvu zivju ražošanu nolūkā izvairīties no dubultas uzskaites, izmantotā metodoloģija neizslēdza arī citus Savienības ražošanas veidus (svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošana), un kaitējuma faktori attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari, proti, dzīvām zivīm un tālāku pārstrādi. Tāpēc pretēji minētās personas apgalvotajam metode, kas izmantota, lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu, neizslēdza foreļu pārstrādes nozari. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (57) | Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā metodoloģija un Savienības dzīvu zivju pārstrādātāju dati tiktu pievienoti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem un pat ja tā rezultātā tiktu pārāk augstu novērtēti daži kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, ražošanas jauda un nodarbinātība, tajos attiecīgajā periodā joprojām būtu vērojamas tādas pašas tendences, jo pārstrādes nozares pārstrādātais apjoms ir saistīts ar dzīvu zivju ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(57)

Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā metodoloģija un Savienības dzīvu zivju pārstrādātāju dati tiktu pievienoti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem un pat ja tā rezultātā tiktu pārāk augstu novērtēti daži kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms, ražošanas jauda un nodarbinātība, tajos attiecīgajā periodā joprojām būtu vērojamas tādas pašas tendences, jo pārstrādes nozares pārstrādātais apjoms ir saistīts ar dzīvu zivju ražošanas apjomu.

| (58) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 99. un 100. apsvērums. |
| --- | --- |

(58)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 99. un 100. apsvērums.

2.   Patēriņš Savienībā

| (59) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 48. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka Savienības kopējais patēriņš tādējādi ir novērtēts par zemu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot nekādu papildu pamatojumu, izņemot hipotētisku piemēru par tirgus daļām, apgalvojot, ka Komisijas metodoloģija attiecībā uz patēriņa noteikšanu Savienībā ir iekšēji neloģiska, un tās rezultātā Turcijas importa tirgus daļa tiek novērtēta pārāk augstu. |
| --- | --- |

(59)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 48. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka Savienības kopējais patēriņš tādējādi ir novērtēts par zemu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot nekādu papildu pamatojumu, izņemot hipotētisku piemēru par tirgus daļām, apgalvojot, ka Komisijas metodoloģija attiecībā uz patēriņa noteikšanu Savienībā ir iekšēji neloģiska, un tās rezultātā Turcijas importa tirgus daļa tiek novērtēta pārāk augstu.

| (60) | Kā paskaidrots 52. un 56. apsvērumā, zivju pārstrādes nozare Savienībā faktiski netika izslēgta no analīzes. Tomēr ražošanas datus noteica, pamatojoties uz dzīvām zivīm, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, lai izvairītos no dubultas uzskaites. Tāds pats rezultāts tiktu sasniegts, ja kopējais ražošanas apjoms būtu noteikts, pamatojoties uz turpmāk pārstrādātām forelēm, kas konvertētas “veselu zivju ekvivalentos”. Tomēr, ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, notiktu dubulta uzskaite un tādējādi tiktu mākslīgi palielināts kopējais ražošanas apjoms un patēriņš Savienībā. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti. |
| --- | --- |

(60)

Kā paskaidrots 52. un 56. apsvērumā, zivju pārstrādes nozare Savienībā faktiski netika izslēgta no analīzes. Tomēr ražošanas datus noteica, pamatojoties uz dzīvām zivīm, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, lai izvairītos no dubultas uzskaites. Tāds pats rezultāts tiktu sasniegts, ja kopējais ražošanas apjoms būtu noteikts, pamatojoties uz turpmāk pārstrādātām forelēm, kas konvertētas “veselu zivju ekvivalentos”. Tomēr, ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, notiktu dubulta uzskaite un tādējādi tiktu mākslīgi palielināts kopējais ražošanas apjoms un patēriņš Savienībā. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šie argumenti tika noraidīti.

| (61) | Varbūtējā ietekme uz Turcijas importa tirgus daļu ir aplūkota 64. apsvērumā. |
| --- | --- |

(61)

Varbūtējā ietekme uz Turcijas importa tirgus daļu ir aplūkota 64. apsvērumā.

| (62) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 105. apsvērums. |
| --- | --- |

(62)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 105. apsvērums.

3.   Imports no attiecīgās valsts

3.1.   Importa apjoms un tirgus daļa no attiecīgās valsts

| (63) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis turpmākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka šādas metodikas rezultātā Turcijas importa tirgus daļa tiek novērtēta pārāk augstu. Kā minēts 59. apsvērumā, minētā persona nesniedza pamatojumu savai prasībai, izņemot hipotētisku piemēru par tirgus daļām. |
| --- | --- |

(63)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis turpmākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka šādas metodikas rezultātā Turcijas importa tirgus daļa tiek novērtēta pārāk augstu. Kā minēts 59. apsvērumā, minētā persona nesniedza pamatojumu savai prasībai, izņemot hipotētisku piemēru par tirgus daļām.

| (64) | Kā paskaidrots 60. apsvērumā, ražošanas dati tika noteikti, pamatojoties uz dzīvām zivīm, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, lai izvairītos no dubultas uzskaites. Ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, notiktu dubulta uzskaite un tādējādi Turcijas importa tirgus daļa tiktu novērtēta pārāk zemu. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šo argumentu noraida. |
| --- | --- |

(64)

Kā paskaidrots 60. apsvērumā, ražošanas dati tika noteikti, pamatojoties uz dzīvām zivīm, rēķinot “veselu zivju ekvivalentos”, lai izvairītos no dubultas uzskaites. Ja pārstrādātu zivju apjoms tiktu pieskaitīts dzīvu zivju apjomam, kā ierosināja ieinteresētā persona, notiktu dubulta uzskaite un tādējādi Turcijas importa tirgus daļa tiktu novērtēta pārāk zemu. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šo argumentu noraida.

| (65) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 106. līdz 108. apsvērums. |
| --- | --- |

(65)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 106. līdz 108. apsvērums.

3.2.   Attiecīgās valsts importa cenas un cenu samazinājums

| (66) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka Turcijas izcelsmes importa cenas nebūtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo lielumu, bet gan pamatojoties uz ražojuma veidu, jo ražojuma veida sastāvs un kāda konkrēta veida svars šajā sastāvā būtiski ietekmējot vidējo cenu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu savam apgalvojumam. |
| --- | --- |

(66)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena persona apgalvoja, ka Turcijas izcelsmes importa cenas nebūtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo lielumu, bet gan pamatojoties uz ražojuma veidu, jo ražojuma veida sastāvs un kāda konkrēta veida svars šajā sastāvā būtiski ietekmējot vidējo cenu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu savam apgalvojumam.

| (67) | Nosakot un pārbaudot kopējā kaitējuma rādītāju tendences saistībā ar attiecīgā ražojuma cenām attiecīgajā periodā, kā noteikts pamatregulas 3. pantā, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot vidējo svērto importa cenu, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu atbilstīgi definīcijai. Faktiski, sīki izstrādātus datus apkopo tikai par izmeklēšanas periodu. Tādēļ dati ražojuma veida līmenī nav pieejami par visu attiecīgo periodu. Jebkurā gadījumā, vidējā svērtā importa cena ļauj pārbaudīt tendenci, kas attiecināma uz attiecīgo ražojumu. Tas, ka dažādu ražojuma veidu tendences, iespējams, atšķirtos, neatspēko vispārējo tendenci. Visbeidzot, cena ir svērta, lai ņemtu vērā tieši jebkura ražojuma veida svaru dažādos sastāvos. |
| --- | --- |

(67)

Nosakot un pārbaudot kopējā kaitējuma rādītāju tendences saistībā ar attiecīgā ražojuma cenām attiecīgajā periodā, kā noteikts pamatregulas 3. pantā, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot vidējo svērto importa cenu, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu atbilstīgi definīcijai. Faktiski, sīki izstrādātus datus apkopo tikai par izmeklēšanas periodu. Tādēļ dati ražojuma veida līmenī nav pieejami par visu attiecīgo periodu. Jebkurā gadījumā, vidējā svērtā importa cena ļauj pārbaudīt tendenci, kas attiecināma uz attiecīgo ražojumu. Tas, ka dažādu ražojuma veidu tendences, iespējams, atšķirtos, neatspēko vispārējo tendenci. Visbeidzot, cena ir svērta, lai ņemtu vērā tieši jebkura ražojuma veida svaru dažādos sastāvos.

| (68) | No otras puses, lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, kā paskaidrots pagaidu regulas 112. un 113. apsvērumā, Komisija izmantoja vidējās svērtās pārdošanas cenas pa atlasīto Savienības ražotāju ražojumu veidiem, kas iekasētas no nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas līdz EXW līmenim, un salīdzināja tās ar atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pa ražojuma veidiem atlasīto Turcijas ražotāju, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma importam pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakta summa (CIF) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz parastā muitas nodokļa un pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

(68)

No otras puses, lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, kā paskaidrots pagaidu regulas 112. un 113. apsvērumā, Komisija izmantoja vidējās svērtās pārdošanas cenas pa atlasīto Savienības ražotāju ražojumu veidiem, kas iekasētas no nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas līdz EXW līmenim, un salīdzināja tās ar atbilstošajām vidējām svērtajām cenām pa ražojuma veidiem atlasīto Turcijas ražotāju, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma importam pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kuras noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un frakta summa (CIF) ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz parastā muitas nodokļa un pēcimporta izmaksām.

| (69) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(69)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ arguments tika noraidīts.

| (70) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas tā pati persona iebilda pret to, ka Komisija neveica korekcijas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. Pēc šā apgalvojuma Komisija sīkāk analizēja pieejamo informāciju, un tika izmantotas vidējās pēcimportēšanas izmaksas, kas radušās atlasītā ražotāja eksportētāja saistītajam importētājam. |
| --- | --- |

(70)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas tā pati persona iebilda pret to, ka Komisija neveica korekcijas attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. Pēc šā apgalvojuma Komisija sīkāk analizēja pieejamo informāciju, un tika izmantotas vidējās pēcimportēšanas izmaksas, kas radušās atlasītā ražotāja eksportētāja saistītajam importētājam.

| (71) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā iepriekš 70. apsvērumā aprakstītās korekcijas, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū bija no 2 % līdz 16 % (vidējā cenu samazinājuma starpība bija 6 %). |
| --- | --- |

(71)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā iepriekš 70. apsvērumā aprakstītās korekcijas, vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū bija no 2 % līdz 16 % (vidējā cenu samazinājuma starpība bija 6 %).

| (72) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 109. līdz 111. un 114. līdz 117. apsvērums. |
| --- | --- |

(72)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 109. līdz 111. un 114. līdz 117. apsvērums.

4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.1.   Vispārīgas piezīmes

| (73) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas TV pieprasīja, lai Komisija sniedz informāciju par kaitējuma makroekonomiskajiem rādītājiem, kuri apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Minētā persona pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti iesniedza savu prasību. Komisijas prakse ir makroekonomiskos rādītājus noteikt un analizēt Savienības līmenī, nevis atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Patiešām tiek uzskatīts, ka makroekonomisko rādītāju gadījumā tādi pilnīgi visas Savienības ražošanas nozares dati, kas ietver arī atlasīto uzņēmumu datus, situāciju attiecīgajā periodā atspoguļo labāk, nekā dati par tikai vienu nozares daļu. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(73)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas TV pieprasīja, lai Komisija sniedz informāciju par kaitējuma makroekonomiskajiem rādītājiem, kuri apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Minētā persona pēc galīgās informācijas izpaušanas atkārtoti iesniedza savu prasību. Komisijas prakse ir makroekonomiskos rādītājus noteikt un analizēt Savienības līmenī, nevis atlasīto Savienības ražotāju līmenī. Patiešām tiek uzskatīts, ka makroekonomisko rādītāju gadījumā tādi pilnīgi visas Savienības ražošanas nozares dati, kas ietver arī atlasīto uzņēmumu datus, situāciju attiecīgajā periodā atspoguļo labāk, nekā dati par tikai vienu nozares daļu. Tāpēc šo pieprasījumu noraidīja.

| (74) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 122. apsvērums. |
| --- | --- |

(74)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 118. līdz 122. apsvērums.

4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (75) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms tādējādi ir novērtēts par zemu. |
| --- | --- |

(75)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms tādējādi ir novērtēts par zemu.

| (76) | Kā paskaidrots 52. apsvērumā, Komisija analizēja visu Savienības ražošanas nozari, tostarp dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražotājus, un kā paskaidrots 56. un 60. apsvērumā, Komisijas izmantotā metodoloģija neietekmēja kopējo ražošanas apjomu Savienībā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(76)

Kā paskaidrots 52. apsvērumā, Komisija analizēja visu Savienības ražošanas nozari, tostarp dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražotājus, un kā paskaidrots 56. un 60. apsvērumā, Komisijas izmantotā metodoloģija neietekmēja kopējo ražošanas apjomu Savienībā. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (77) | TV apgalvoja, ka FEAP dati ietvēra datus tikai no 13 dalībvalstīm un ka šā iemesla dēļ Savienības kopējais ražošanas apjoms ir novērtēts par zemu. |
| --- | --- |

(77)

TV apgalvoja, ka FEAP dati ietvēra datus tikai no 13 dalībvalstīm un ka šā iemesla dēļ Savienības kopējais ražošanas apjoms ir novērtēts par zemu.

| (78) | FEAP dati patiesi neietvēra dalībvalstis, kurās kopējais ražošanas apjoms ir mazāks par 1 000 tonnām (“veselu zivju ekvivalentos”) gadā, tomēr, ņemot vērā nelielos daudzumus, tas nevarētu būtiski ietekmēt pastāvošās tendences. Turklāt minētā persona nevarēja pierādīt jebkādu iespējamu ietekmi, kāda būtu pārējo dalībvalstu ietveršanai kopējos datos. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(78)

FEAP dati patiesi neietvēra dalībvalstis, kurās kopējais ražošanas apjoms ir mazāks par 1 000 tonnām (“veselu zivju ekvivalentos”) gadā, tomēr, ņemot vērā nelielos daudzumus, tas nevarētu būtiski ietekmēt pastāvošās tendences. Turklāt minētā persona nevarēja pierādīt jebkādu iespējamu ietekmi, kāda būtu pārējo dalībvalstu ietveršanai kopējos datos. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (79) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas TV apgalvoja, ka divas dalībvalstis, kuru ražošanas rādītāji netika ietverti, proti, Bulgārija un Rumānija, 2011. gadā faktiski saražoja vairāk nekā 1 000 tonnas. Tomēr TV uzrādītais ražošanas apjoms galvenokārt attiecas uz lielo foreļu ražošanu, kas ir ražojums, uz kuru neattiecas pašreizējā izmeklēšana. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(79)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas TV apgalvoja, ka divas dalībvalstis, kuru ražošanas rādītāji netika ietverti, proti, Bulgārija un Rumānija, 2011. gadā faktiski saražoja vairāk nekā 1 000 tonnas. Tomēr TV uzrādītais ražošanas apjoms galvenokārt attiecas uz lielo foreļu ražošanu, kas ir ražojums, uz kuru neattiecas pašreizējā izmeklēšana. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (80) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 124. apsvērumā uzrādītā ražošanas jauda ir nepareiza, jo tā ir aprēķināta, pamatojoties uz nepareizi noteiktu ražošanas apjomu, kā apgalvots 75. apsvērumā. Turklāt šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka jaudas izmantojumu nevajadzētu balstīt uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju, jo atlasē bija iekļauti Savienības ražotāji, kas pārstāv dažādus ražošanas posmus, piemēram, kūpināšanu, savukārt ražošanas apjoms, kā apgalvots, ietver tikai dzīvas foreles. Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā persona apgalvoja, ka izmantotā formula ir kļūdaini balstīta uz atlasīto ražotāju vidējo jaudas izmantošanas līmeni, nevis dzīvu zivju ražotāju nozares specifiskajiem datiem, no vienas puses, un pārstrādes nozares specifiskajiem datiem, no otras puses. Turklāt persona apgalvoja, ka papildus tam nav iekļauti dati no pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, kam esot būtiska ietekme uz kopējās ražošanas jaudas noteikšanu Savienībā. Visbeidzot, minētā persona apgalvoja, ka jauda jebkurā gadījumā būtu jānosaka, nevis balstoties uz formulu, bet gan uz faktiskajiem datiem no Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(80)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 124. apsvērumā uzrādītā ražošanas jauda ir nepareiza, jo tā ir aprēķināta, pamatojoties uz nepareizi noteiktu ražošanas apjomu, kā apgalvots 75. apsvērumā. Turklāt šī ieinteresētā persona apgalvoja, ka jaudas izmantojumu nevajadzētu balstīt uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju, jo atlasē bija iekļauti Savienības ražotāji, kas pārstāv dažādus ražošanas posmus, piemēram, kūpināšanu, savukārt ražošanas apjoms, kā apgalvots, ietver tikai dzīvas foreles. Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā persona apgalvoja, ka izmantotā formula ir kļūdaini balstīta uz atlasīto ražotāju vidējo jaudas izmantošanas līmeni, nevis dzīvu zivju ražotāju nozares specifiskajiem datiem, no vienas puses, un pārstrādes nozares specifiskajiem datiem, no otras puses. Turklāt persona apgalvoja, ka papildus tam nav iekļauti dati no pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, kam esot būtiska ietekme uz kopējās ražošanas jaudas noteikšanu Savienībā. Visbeidzot, minētā persona apgalvoja, ka jauda jebkurā gadījumā būtu jānosaka, nevis balstoties uz formulu, bet gan uz faktiskajiem datiem no Savienības ražotājiem.

| (81) | Kā izklāstīts apsvērumā 52., 56. un 60. apsvērumā, Komisija neizslēdza Savienības pārstrādes nozari no savas analīzes, un arguments, ka ražošanas apjoms bijis nepareizi aprēķināts, tika noraidīts. Turklāt, kā paskaidrots 53. apsvērumā, nebija pieejami dati, kas būtu Komisijai ļāvuši veikt segmentētu analīzi, izmantojot konkrēto divu nozaru datus. Tā paša iemesla dēļ jaudu nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem no vairāk nekā 700 Savienības mazajiem un vidējiem ražotājiem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 123. un 124. apsvērumā, Komisijas noteiktais jaudas izmantošanas līmenis atbilst Savienības ražošanas apjomam. Tāpēc tika noraidīts arguments par to, ka jauda noteikta, pamatojoties uz nepilnīgiem datiem par kopējo ražošanas apjomu, un ka jaudas izmantošanas koeficients nedrīkstētu balstīties uz informāciju no atlasītajiem Savienības ražotājiem. Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā alternatīvā metodoloģija un ja dati no Savienības pārstrādes nozares, kas iepērk dzīvas foreles Savienībā, tiktu pieskaitīti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem, rezultātā radot dubultu uzskaiti, kā skaidrots 56. apsvērumā, jaudas izmantošanas likmes attīstībā attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas tendences. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(81)

Kā izklāstīts apsvērumā 52., 56. un 60. apsvērumā, Komisija neizslēdza Savienības pārstrādes nozari no savas analīzes, un arguments, ka ražošanas apjoms bijis nepareizi aprēķināts, tika noraidīts. Turklāt, kā paskaidrots 53. apsvērumā, nebija pieejami dati, kas būtu Komisijai ļāvuši veikt segmentētu analīzi, izmantojot konkrēto divu nozaru datus. Tā paša iemesla dēļ jaudu nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem no vairāk nekā 700 Savienības mazajiem un vidējiem ražotājiem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 123. un 124. apsvērumā, Komisijas noteiktais jaudas izmantošanas līmenis atbilst Savienības ražošanas apjomam. Tāpēc tika noraidīts arguments par to, ka jauda noteikta, pamatojoties uz nepilnīgiem datiem par kopējo ražošanas apjomu, un ka jaudas izmantošanas koeficients nedrīkstētu balstīties uz informāciju no atlasītajiem Savienības ražotājiem. Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā alternatīvā metodoloģija un ja dati no Savienības pārstrādes nozares, kas iepērk dzīvas foreles Savienībā, tiktu pieskaitīti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem, rezultātā radot dubultu uzskaiti, kā skaidrots 56. apsvērumā, jaudas izmantošanas likmes attīstībā attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas tendences. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (82) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 123. līdz 128. apsvērums. |
| --- | --- |

(82)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 123. līdz 128. apsvērums.

4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (83) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka attiecīgā Savienības pārstrādes nozares daļa kā tāda netika iekļauta analīzē. Tāpēc minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bijis novērtēts par zemu un ka uz to balstītā tirgus daļa tikusi aprēķināta nepareizi. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona, nesniedzot nekādu pamatojumu savam konstatējumam, atkārtoja savu viedokli un ierosināja, ka Komisijai būtu bijis jābalstās uz alternatīvām metodēm, kas aprakstītas 49. apsvērumā. |
| --- | --- |

(83)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tā ir iekļāvusi tikai to Savienības ražotāju ražošanas apjomu, kas importēja dzīvas zivis tālākai pārstrādei. Minētā persona apgalvoja, ka attiecīgā Savienības pārstrādes nozares daļa kā tāda netika iekļauta analīzē. Tāpēc minētā ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms bijis novērtēts par zemu un ka uz to balstītā tirgus daļa tikusi aprēķināta nepareizi. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona, nesniedzot nekādu pamatojumu savam konstatējumam, atkārtoja savu viedokli un ierosināja, ka Komisijai būtu bijis jābalstās uz alternatīvām metodēm, kas aprakstītas 49. apsvērumā.

| (84) | Arguments, ka ražošanas apjoms bijis nepareizi aprēķināts un ka analīzē nav ņemta vērā daļa Savienības ražošanas nozares tika noraidīts 52., 56. un 60. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Līdz ar to arguments, ka pārdošanas apjoms un tirgus daļa bijusi kļūdaini noteikta, arī tika noraidīts. Kā paskaidrots 53. apsvērumā, segmentēta analīze nebija iespējama un tika noraidīta. Tomēr, ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā metodoloģija pārdošanas apjoma aprēķināšanai, tā rezultātā notiktu dubulta uzskaite, un līdz ar to Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa tiktu novērtēta pārāk augstu. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šo argumentu noraida. |
| --- | --- |

(84)

Arguments, ka ražošanas apjoms bijis nepareizi aprēķināts un ka analīzē nav ņemta vērā daļa Savienības ražošanas nozares tika noraidīts 52., 56. un 60. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Līdz ar to arguments, ka pārdošanas apjoms un tirgus daļa bijusi kļūdaini noteikta, arī tika noraidīts. Kā paskaidrots 53. apsvērumā, segmentēta analīze nebija iespējama un tika noraidīta. Tomēr, ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā metodoloģija pārdošanas apjoma aprēķināšanai, tā rezultātā notiktu dubulta uzskaite, un līdz ar to Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa tiktu novērtēta pārāk augstu. Vienlaikus, kā paskaidrots 57. apsvērumā, attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas minēto rādītāju tendences. Tāpēc šo argumentu noraida.

| (85) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 129. un 133. apsvērums. |
| --- | --- |

(85)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 129. un 133. apsvērums.

4.2.3.   Izaugsme

| (86) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 134. apsvērums. |
| --- | --- |

(86)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 134. apsvērums.

4.2.4.   Nodarbinātība un produktivitāte

| (87) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tādēļ nodarbinātība tikusi novērtēta par zemu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā persona apgalvoja, ka izmantotā formula ir kļūdaini balstīta uz atlasīto ražotāju nodarbinātības rādītajiem, nevis šo divu konkrēto nozaru datiem. Turklāt persona apgalvoja, ka papildus tam netika iekļauti dati no pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, kam, kā apgalvots, esot bijusi būtiska ietekme uz kopējās nodarbinātības noteikšanu Savienībā. Visbeidzot, minētā personas apgalvoja, ka nodarbinātība jebkurā gadījumā būtu jānosaka, nevis balstoties uz formulu, bet gan uz faktiskajiem datiem no Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(87)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas, kā jau minēts 9. apsvērumā, viena persona apgalvoja, ka Komisija nav iekļāvusi datus no Savienības ražotājiem, kuri pārstrādāja dzīvas zivis, kas iepirktas no citiem Savienības dzīvu zivju ražotājiem, un ka tādēļ nodarbinātība tikusi novērtēta par zemu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas minētā persona apgalvoja, ka izmantotā formula ir kļūdaini balstīta uz atlasīto ražotāju nodarbinātības rādītajiem, nevis šo divu konkrēto nozaru datiem. Turklāt persona apgalvoja, ka papildus tam netika iekļauti dati no pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, kam, kā apgalvots, esot bijusi būtiska ietekme uz kopējās nodarbinātības noteikšanu Savienībā. Visbeidzot, minētā personas apgalvoja, ka nodarbinātība jebkurā gadījumā būtu jānosaka, nevis balstoties uz formulu, bet gan uz faktiskajiem datiem no Savienības ražotājiem.

| (88) | Arguments, ka analīzē nav ņemta vērā daļa Savienības ražošanas nozares tika noraidīts 52., 56. un 60. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Turklāt, kā paskaidrots 53. apsvērumā, nebija pieejami dati, kas būtu ļāvuši Komisijai veikt segmentētu analīzi, izmantojot specifiskus datus par dzīvu zivju nozari, no vienas puses, un pārstrādes nozari, no otras puses. Tā paša iemesla dēļ, nodarbinātību nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem no vairāk nekā 700 Savienības mazajiem un vidējiem ražotājiem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 136. apsvērumā, Komisijas noteiktais nodarbinātības rādītājs atbilst Savienības ražošanas apjomam. Komisija, nosakot nodarbinātības datus, ņēma vērā visu Savienības ražošanas nozari kopumā, tostarp pārstrādes nozari. Līdz ar to arguments, ka nodarbinātība bijusi noteikta kļūdaini, arī tika noraidīts. Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā alternatīvā metodoloģija un ja dati no Savienības pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, tiktu pieskaitīti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem, rezultātā radot dubultu uzskaiti, kā skaidrots 56. apsvērumā, nodarbinātības attīstībā attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas tendences. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. |
| --- | --- |

(88)

Arguments, ka analīzē nav ņemta vērā daļa Savienības ražošanas nozares tika noraidīts 52., 56. un 60. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Turklāt, kā paskaidrots 53. apsvērumā, nebija pieejami dati, kas būtu ļāvuši Komisijai veikt segmentētu analīzi, izmantojot specifiskus datus par dzīvu zivju nozari, no vienas puses, un pārstrādes nozari, no otras puses. Tā paša iemesla dēļ, nodarbinātību nebija iespējams noteikt, pamatojoties uz faktiskajiem datiem no vairāk nekā 700 Savienības mazajiem un vidējiem ražotājiem. Kā paskaidrots pagaidu regulas 136. apsvērumā, Komisijas noteiktais nodarbinātības rādītājs atbilst Savienības ražošanas apjomam. Komisija, nosakot nodarbinātības datus, ņēma vērā visu Savienības ražošanas nozari kopumā, tostarp pārstrādes nozari. Līdz ar to arguments, ka nodarbinātība bijusi noteikta kļūdaini, arī tika noraidīts. Jebkurā gadījumā, pat ja tiktu pieņemta ieinteresētās personas ierosinātā alternatīvā metodoloģija un ja dati no Savienības pārstrādes nozares, kas iepirka dzīvas foreles Savienībā, tiktu pieskaitīti Savienības dzīvu zivju ražotāju datiem, rezultātā radot dubultu uzskaiti, kā skaidrots 56. apsvērumā, nodarbinātības attīstībā attiecīgajā periodā būtu vērojamas tādas pašas tendences. Tāpēc šis arguments tika noraidīts.

| (89) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 135. līdz 137. apsvērums. |
| --- | --- |

(89)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 135. līdz 137. apsvērums.

4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

4.3.1.   Cenas un cenu ietekmējoši faktori

| (90) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nebūtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo lielumu, bet gan pamatojoties uz ražojuma veidu, jo ražojuma veida sastāvs un kāda konkrēta veida svars šajā sastāvā būtiski ietekmētu vidējo pārdošanas cenu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu savam apgalvojumam. |
| --- | --- |

(90)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nebūtu jānosaka, pamatojoties uz vidējo lielumu, bet gan pamatojoties uz ražojuma veidu, jo ražojuma veida sastāvs un kāda konkrēta veida svars šajā sastāvā būtiski ietekmētu vidējo pārdošanas cenu. Pēc galīgās informācijas izpaušanas tā pati persona atkārtoti pauda savu viedokli, nesniedzot papildu pamatojumu savam apgalvojumam.

| (91) | Tomēr pēc analoģijas šis arguments tika noraidīts 67. un 68. apsvērumā minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(91)

Tomēr pēc analoģijas šis arguments tika noraidīts 67. un 68. apsvērumā minēto iemeslu dēļ.

| (92) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. līdz 142. apsvērums. |
| --- | --- |

(92)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. līdz 142. apsvērums.

4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (93) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērums. |
| --- | --- |

(93)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērums.

4.3.3.   Krājumi

| (94) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. apsvērums. |
| --- | --- |

(94)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. apsvērums.

4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (95) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 146. līdz 151. apsvērums. |
| --- | --- |

(95)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 146. līdz 151. apsvērums.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (96) | Pamatojoties uz iepriekš minēto vispārējo analīzi par atbilstīgajiem makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem faktoriem, un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 152. līdz 155. apsvērumā izklāstītie secinājumi, ka visai Savienības ražošanas nozarei, tostarp visiem dažādajiem ražošanas posmiem un veidiem (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošanai) ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekš minēto vispārējo analīzi par atbilstīgajiem makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem faktoriem, un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, tiek apstiprināti pagaidu regulas 152. līdz 155. apsvērumā izklāstītie secinājumi, ka visai Savienības ražošanas nozarei, tostarp visiem dažādajiem ražošanas posmiem un veidiem (dzīvu, svaigu, saldētu, filejās sagrieztu un kūpinātu foreļu ražošanai) ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Subsidētā importa ietekme

| (97) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 157. līdz 161. apsvērums. |
| --- | --- |

(97)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 157. līdz 161. apsvērums.

2.   Citu faktoru ietekme

2.1.   Imports no trešām valstīm

| (98) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 162. līdz 165. apsvērums. |
| --- | --- |

(98)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 162. līdz 165. apsvērums.

2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (99) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 166. un 168. apsvērums. |
| --- | --- |

(99)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 166. un 168. apsvērums.

2.3.   Patēriņa pārmaiņas

| (100) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 169. un 170. apsvērums. |
| --- | --- |

(100)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 169. un 170. apsvērums.

2.4.   Konkurence ar citām zivju sugām

| (101) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir radījusi konkurence ar citām zivju sugām. Minētās personas atsaucās uz pētījumiem (11), kas, kā apgalvots, liecina, ka Vācijas tirgū citas zivju sugas rada konkurenci porciju lieluma varavīksnes forelēm. Attiecīgās personas apgalvoja, ka, neņemot vērā varbūtējo konkurenci ar lielajām forelēm, lašiem un pangasīdsamiem, ir pastāvējusi arī konkurence ar mencām, paltusiem, makrelēm un sarkanasariem, kas Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu. |
| --- | --- |

(101)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir radījusi konkurence ar citām zivju sugām. Minētās personas atsaucās uz pētījumiem (11), kas, kā apgalvots, liecina, ka Vācijas tirgū citas zivju sugas rada konkurenci porciju lieluma varavīksnes forelēm. Attiecīgās personas apgalvoja, ka, neņemot vērā varbūtējo konkurenci ar lielajām forelēm, lašiem un pangasīdsamiem, ir pastāvējusi arī konkurence ar mencām, paltusiem, makrelēm un sarkanasariem, kas Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu.

| (102) | Iepriekš minētie pētījumi, uz kuriem atsaucās attiecīgās personas, nesniedza tādus neapgāžamus pierādījumus attiecībā uz Vācijas tirgu vai Savienības tirgu kopumā, kas pamatotu minētos apgalvojumus. Minētie apgalvojumi bija arī ir pretrunā ar faktu, ka visā attiecīgajā periodā palielinājās Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importa tirgus daļa un pārdošanas apjoms Savienībā. |
| --- | --- |

(102)

Iepriekš minētie pētījumi, uz kuriem atsaucās attiecīgās personas, nesniedza tādus neapgāžamus pierādījumus attiecībā uz Vācijas tirgu vai Savienības tirgu kopumā, kas pamatotu minētos apgalvojumus. Minētie apgalvojumi bija arī ir pretrunā ar faktu, ka visā attiecīgajā periodā palielinājās Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importa tirgus daļa un pārdošanas apjoms Savienībā.

| (103) | Jebkurā gadījumā, varbūtējā konkurence ar citām zivju sugām nevarētu izskaidrot Savienības ražošanas nozares vispārējo ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši tirgus daļas samazināšanos salīdzinājumā ar importu no Turcijas, kas attiecīgajā periodā palielinājās. |
| --- | --- |

(103)

Jebkurā gadījumā, varbūtējā konkurence ar citām zivju sugām nevarētu izskaidrot Savienības ražošanas nozares vispārējo ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos un jo īpaši tirgus daļas samazināšanos salīdzinājumā ar importu no Turcijas, kas attiecīgajā periodā palielinājās.

| (104) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti. |
| --- | --- |

(104)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojumi šajā sakarā tika noraidīti.

| (105) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 171. līdz 175. apsvērums. |
| --- | --- |

(105)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 171. līdz 175. apsvērums.

2.5.   Administratīvais un regulatīvais slogs, ģeogrāfiski ierobežojumi

| (106) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā dalībvalstu administratīvā sloga negatīvā ietekme. |
| --- | --- |

(106)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā dalībvalstu administratīvā sloga negatīvā ietekme.

| (107) | Jautājums par administratīvo un regulatīvo slogu, tostarp varbūtējiem ierobežojumiem attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu izmantošanu akvakultūras vajadzībām dalībvalstīs, kā iespējamo citu faktoru, kas būtu izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika aplūkots pagaidu regulas 176. līdz 178. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(107)

Jautājums par administratīvo un regulatīvo slogu, tostarp varbūtējiem ierobežojumiem attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu izmantošanu akvakultūras vajadzībām dalībvalstīs, kā iespējamo citu faktoru, kas būtu izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika aplūkots pagaidu regulas 176. līdz 178. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (108) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 176. līdz 178. apsvērums. |
| --- | --- |

(108)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 176. līdz 178. apsvērums.

2.6.   Lielo mazumtirgotāju radīts cenu spiediens

| (109) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā negatīvā ietekme, kas izriet no mazumtirdzniecības nozares cenu spiediena un lielās spējas panākt sev izdevīgākus noteikumus. |
| --- | --- |

(109)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā negatīvā ietekme, kas izriet no mazumtirdzniecības nozares cenu spiediena un lielās spējas panākt sev izdevīgākus noteikumus.

| (110) | Mazumtirdzniecības nozares radītais cenu spiediens un spēja panākt sev izdevīgākus nosacījumus kā citi iespējamie pārējie faktori, kas izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika aplūkoti pagaidu regulas 179. līdz 181. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(110)

Mazumtirdzniecības nozares radītais cenu spiediens un spēja panākt sev izdevīgākus nosacījumus kā citi iespējamie pārējie faktori, kas izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika aplūkoti pagaidu regulas 179. līdz 181. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (111) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 181. apsvērums. |
| --- | --- |

(111)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 181. apsvērums.

2.7.   Pārmērīgi ieguldījumi, finansiāli izdevumi, valūtas kursa svārstības un ārkārtas zaudējumi, kas saistīti ar tiesvedību

| (112) | Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā vairāku citu faktoru negatīvā ietekme uz atsevišķiem ražotājiem Savienībā, piemēram, varbūtēji pārmērīgi ieguldījumi, vides jautājumi un tiesvedības. |
| --- | --- |

(112)

Pēc pagaidu informācijas izpaušanas dažas ieinteresētās personas atkārtoti apgalvoja, ka analīzē netika ņemta vērā vairāku citu faktoru negatīvā ietekme uz atsevišķiem ražotājiem Savienībā, piemēram, varbūtēji pārmērīgi ieguldījumi, vides jautājumi un tiesvedības.

| (113) | Tomēr minētie faktori tika aplūkoti pagaidu regulas 182. līdz 186. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(113)

Tomēr minētie faktori tika aplūkoti pagaidu regulas 182. līdz 186. apsvērumā. Attiecīgās personas turpmāk nepamatoja savu prasību, kā arī nesniedza nekādu papildu informāciju šajā sakarā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (114) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 182. līdz 186. apsvērums. |
| --- | --- |

(114)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 182. līdz 186. apsvērums.

3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (115) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 187. līdz 189. apsvērums, proti, ka subsidētais imports ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka nekādi citi faktori kopā vai atsevišķi nepārtrauc minēto cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(115)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 187. līdz 189. apsvērums, proti, ka subsidētais imports ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka nekādi citi faktori kopā vai atsevišķi nepārtrauc minēto cēloņsakarību.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (116) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 191. līdz 194. apsvērums. |
| --- | --- |

(116)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 191. līdz 194. apsvērums.

2.   Nesaistīto importētāju intereses

| (117) | Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas pieteicās vēl divi importētāji un apgalvoja, ka maksājumu noteikšana foreļu importam no Turcijas negatīvi ietekmētu tos. Tomēr minētās personas nepamatoja savu apgalvojumu. Tāpēc šīs prasības noraidīja. |
| --- | --- |

(117)

Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas pieteicās vēl divi importētāji un apgalvoja, ka maksājumu noteikšana foreļu importam no Turcijas negatīvi ietekmētu tos. Tomēr minētās personas nepamatoja savu apgalvojumu. Tāpēc šīs prasības noraidīja.

| (118) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 195. un 198. apsvērums. |
| --- | --- |

(118)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 195. un 198. apsvērums.

3.   Lietotāju, patērētāju un piegādātāju intereses

| (119) | Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 199. līdz 203. apsvērums. |
| --- | --- |

(119)

Piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 199. līdz 203. apsvērums.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (120) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 204. apsvērums, proti, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas liecinātu par to, ka noteikt pasākumus attiecīgā ražojuma importam no Turcijas nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 204. apsvērums, proti, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas liecinātu par to, ka noteikt pasākumus attiecīgā ražojuma importam no Turcijas nav Savienības interesēs.

G.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (121) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un lai novērstu turpmāku subsidēta importa uzraisītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, būtu jānosaka galīgi kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm un lai novērstu turpmāku subsidēta importa uzraisītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, būtu jānosaka galīgi kompensācijas pasākumi.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (122) | Ņemot vērā iepriekš 70. un 71. apsvērumā aprakstītās korekcijas, kaitējuma starpība ir pārskatīta atbilstīgi turpmāk 127. apsvērumā aprakstītajam. |
| --- | --- |

(122)

Ņemot vērā iepriekš 70. un 71. apsvērumā aprakstītās korekcijas, kaitējuma starpība ir pārskatīta atbilstīgi turpmāk 127. apsvērumā aprakstītajam.

| (123) | Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 206. līdz 217. apsvērums. |
| --- | --- |

(123)

Citas piezīmes netika iesniegtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 206. līdz 217. apsvērums.

2.   Galīgie pasākumi

| (124) | Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatregulas 15. pantu, galīgie kompensācijas maksājumi būtu jānosaka saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 15. panta 1. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar subsīdiju starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka subsīdiju vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatregulas 15. pantu, galīgie kompensācijas maksājumi būtu jānosaka saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 15. panta 1. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar subsīdiju starpībām. Maksājuma summa būtu jānosaka subsīdiju vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (125) | Ņemot vērā Turcijas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā Turcijas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tika noteikts līmenī, kas atbilst vislielākajam maksājumam, kurš nosakāms atlasītajiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Maksājums “visiem pārējiem uzņēmumiem” tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās.

| (126) | Neatlasītajiem Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, galīgā maksājuma likme tiek noteikta atlasītajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī. |
| --- | --- |

(126)

Neatlasītajiem Turcijas uzņēmumiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā, galīgā maksājuma likme tiek noteikta atlasītajiem uzņēmumiem piemērojamās vidējās svērtās likmes līmenī.

| (127) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās kompensācijas maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:








  Uzņēmums | Subsīdijas starpība | Kaitējuma starpība | Kompensācijas maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GMS | 6,9 % | 24 % | 6,9 % |
| Kilic | 9,5 % | 37 % | 9,5 % |
| Özpekler | 6,7 % | 22 % | 6,7 % |
| Ternaeben | 8,0 % | 17 % | 8,0 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 7,6 % | 23 % | 7,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 9,5 % | 37 % | 9,5 % |

(127)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgās kompensācijas maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

Uzņēmums

Subsīdijas starpība

Kaitējuma starpība

Kompensācijas maksājums

GMS

6,9 %

24 %

6,9 %

Kilic

9,5 %

37 %

9,5 %

Özpekler

6,7 %

22 %

6,7 %

Ternaeben

8,0 %

17 %

8,0 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

7,6 %

23 %

7,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

9,5 %

37 %

9,5 %

| (128) | Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai. |
| --- | --- |

(128)

Iepriekš minētie kompensācijas pasākumi ir noteikti ad valorem maksājumu veidā, proti, proporcionāli importa vērtībai.

| (129) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas konkrēti minētās juridiskās personas. |
| --- | --- |

(129)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas konkrēti minētās juridiskās personas.

| (130) | Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(130)

Importētajam attiecīgajam ražojumam, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, tostarp tiesību subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (131) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes, ja tas nomaina pēc tam tā struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(131)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās kompensācijas maksājuma likmes, ja tas nomaina pēc tam tā struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (12). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (132) | Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumus, atlikušais maksājums visiem pārējiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(132)

Lai pienācīgi piemērotu kompensācijas maksājumus, atlikušais maksājums visiem pārējiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

3.   Saistības

| (133) | Pēc pagaidu regulas informācijas izpaušanas 15 ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 13. pantu. |
| --- | --- |

(133)

Pēc pagaidu regulas informācijas izpaušanas 15 ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 13. pantu.

| (134) | Komisija rūpīgi analizēja šos piedāvājumus, ņemot vērā attiecību ar Turciju īpašo kontekstu. Tomēr Komisija uzskatīja, ka minētās saistības pašreizējā procedūrā nebūtu praktiskas. Tam par iemeslu ir lielais skaits attiecīgā ražojuma veidu, ievērojamās cenu atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem un šķērskompensācijas risks saistībā ar citu ražojumu pārdošanu tiem pašiem pircējiem. |
| --- | --- |

(134)

Komisija rūpīgi analizēja šos piedāvājumus, ņemot vērā attiecību ar Turciju īpašo kontekstu. Tomēr Komisija uzskatīja, ka minētās saistības pašreizējā procedūrā nebūtu praktiskas. Tam par iemeslu ir lielais skaits attiecīgā ražojuma veidu, ievērojamās cenu atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem un šķērskompensācijas risks saistībā ar citu ražojumu pārdošanu tiem pašiem pircējiem.

| (135) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona (EEA) apgalvoja, ka iemesli, kuru dēļ saistības uzskatītas par nepraktiskām, nav pareizi. Minētā persona apgalvoja, ka, pirmkārt, ražojuma veidu skaits ir ierobežots, ka tie ir skaidri identificējami ar Taric kodiem un, vajadzības gadījumā, dažus ražojuma veidus var grupēt, otrkārt, ka lielās cenu atšķirības starp dažādajiem ražojuma veidiem nepadara saistības neizpildāmas, jo dažādiem ražojuma veidiem varētu noteikt dažādas minimālās importa cenas, un, visbeidzot, ka agrāk līdzīgas saistības ir pieņemtas citu zivju izstrādājumu (lašu) (13) gadījumā. |
| --- | --- |

(135)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena ieinteresētā persona (EEA) apgalvoja, ka iemesli, kuru dēļ saistības uzskatītas par nepraktiskām, nav pareizi. Minētā persona apgalvoja, ka, pirmkārt, ražojuma veidu skaits ir ierobežots, ka tie ir skaidri identificējami ar Taric kodiem un, vajadzības gadījumā, dažus ražojuma veidus var grupēt, otrkārt, ka lielās cenu atšķirības starp dažādajiem ražojuma veidiem nepadara saistības neizpildāmas, jo dažādiem ražojuma veidiem varētu noteikt dažādas minimālās importa cenas, un, visbeidzot, ka agrāk līdzīgas saistības ir pieņemtas citu zivju izstrādājumu (lašu) (13) gadījumā.

| (136) | Pirmkārt, atlasītie ražotāji eksportētāji, kuri bija piedāvājuši saistības un par kuriem Komisijai bija sīki izstrādāta informācija, izmeklēšanas periodā bija eksportējuši septiņus dažādus attiecīgā ražojuma veidus. Šādus ražojuma veidus nevar skaidri identificēt ar Taric kodiem. Turklāt, grupējot ražojuma veidus, kuriem ir dažādas cenas, var rasties šķērskompensācija starp dažādu ražojuma veidu minimālajām importa cenām. Otrkārt, ja ražotāju eksportētāju un ražojuma veidu lielais skaits apvienojumā ar ievērojamām cenu atšķirībām starp ražojumu veidiem tiktu samazināts ar lielu skaitu minimālo importa cenu, kā to ierosinājusi ieinteresētā persona, tas saistību uzraudzību padarītu vēl nepraktiskāku. Treškārt, šķērskompensācijas riska mazināšana, pastāvīgi uzraugot klauzulu par citu ražojumu nepārdošanu tiem pašiem pircējiem, patērētu nesamērīgi lielus resursus un tādējādi būtu nepraktiska. Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz lietu par lašiem, tajā laikā pieņemtās saistības ir izrādījušās nepraktiskas, kā to pierāda daudzie gadījumi, kad pasākumu darbības laikā ir notikusi atteikšanās no saistībām. Iepriekš minēto iemeslu dēļ arguments, ka šajā lietā saistības būtu praktiskas, tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(136)

Pirmkārt, atlasītie ražotāji eksportētāji, kuri bija piedāvājuši saistības un par kuriem Komisijai bija sīki izstrādāta informācija, izmeklēšanas periodā bija eksportējuši septiņus dažādus attiecīgā ražojuma veidus. Šādus ražojuma veidus nevar skaidri identificēt ar Taric kodiem. Turklāt, grupējot ražojuma veidus, kuriem ir dažādas cenas, var rasties šķērskompensācija starp dažādu ražojuma veidu minimālajām importa cenām. Otrkārt, ja ražotāju eksportētāju un ražojuma veidu lielais skaits apvienojumā ar ievērojamām cenu atšķirībām starp ražojumu veidiem tiktu samazināts ar lielu skaitu minimālo importa cenu, kā to ierosinājusi ieinteresētā persona, tas saistību uzraudzību padarītu vēl nepraktiskāku. Treškārt, šķērskompensācijas riska mazināšana, pastāvīgi uzraugot klauzulu par citu ražojumu nepārdošanu tiem pašiem pircējiem, patērētu nesamērīgi lielus resursus un tādējādi būtu nepraktiska. Visbeidzot, ciktāl tas attiecas uz lietu par lašiem, tajā laikā pieņemtās saistības ir izrādījušās nepraktiskas, kā to pierāda daudzie gadījumi, kad pasākumu darbības laikā ir notikusi atteikšanās no saistībām. Iepriekš minēto iemeslu dēļ arguments, ka šajā lietā saistības būtu praktiskas, tiek noraidīts.

| (137) | Tādēļ piedāvātās cenu saistības tika noraidītas. |
| --- | --- |

(137)

Tādēļ piedāvātās cenu saistības tika noraidītas.

4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (138) | Ņemot vērā konstatētās subsīdiju starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu kompensācijas maksājumu. Summas, kas nodrošinātas, pārsniedzot galīgās kompensācijas maksājuma likmes, būtu jāatbrīvo. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā konstatētās subsīdiju starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu kompensācijas maksājumu. Summas, kas nodrošinātas, pārsniedzot galīgās kompensācijas maksājuma likmes, būtu jāatbrīvo.

| (139) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (14) 15. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(139)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (14) 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums varavīksnes foreļu (Oncorhynchus mykiss) importam:

| — | dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- |

—

dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:






  — | veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

—

svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:

—

veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- |

—

bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai

| — | to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk, |
| --- | --- |

—

to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 un ex 0305 43 00 (Taric kodi 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 un 0305430011) un kā izcelsme ir Turcijā.

2.   Galīgās kompensācijas maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

Taric papildu kods

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti

6,9 %

B964

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

9,5 %

B965

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

6,7 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

8,0 %

B967

Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

7,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

9,5 %

B999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1195/2014. Paredzētās summas, kuras pārsniedz kompensācijas maksājuma galīgās likmes, atbrīvo.

3. pants

Ja jebkurš jauns Turcijas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| — | izmeklēšanas periodā (no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas periodā (no 2013. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim) tas nav eksportējis uz Savienību 1. panta 1. punktā aprakstīto ražojumu,

| — | tas nav saistīts ne ar vienu Turcijas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un |
| --- | --- |

—

tas nav saistīts ne ar vienu Turcijas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi, un

| — | tas ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu noteikšanas pamatā, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību, |
| --- | --- |

—

tas ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu noteikšanas pamatā, vai tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības par ievērojama daudzuma eksportēšanu uz Savienību,

1. panta 2. punktu var grozīt, pievienojot jauno ražotāju eksportētāju tiem neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un kam līdz ar to piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 7,6 % apmērā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 29. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1195/2014, ar ko konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu (OV L 319, 6.11.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu (OV C 44, 15.2.2014., 9. lpp.).

3

(4)  Labojums paziņojumā par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu (OV C 297, 4.9.2014., 23. lpp.).

4

(5)  Padomes 2004. gada 8. marta Regula (EK) Nr. 437/2004, kas uzliek galīgo antidempinga maksājumu un nosaka to pagaidu maksājumu galīgu iekasēšanu, kas uzlikti Norvēģijas un Farēru salu izcelsmes lielo varavīksnes foreļu ievešanai (OV L 72, 11.3.2004., 23. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2005. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 628/2005, ar ko ievieš pagaidu antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībā audzētu lašu importam (OV L 104, 23.4.2005., 5. lpp.), un Padomes 2006. gada 17. janvāra Regula (EK) Nr. 85/2006 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu un uzliktā pagaidu maksājuma galīgu iekasēšanu par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu (OV L 15, 20.1.2006., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2014. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1101/2014, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 312, 31.10.2014., 1. lpp.).

7

(8)  http://www.turkstat.gov.tr/Kitap.do?metod=KitapDetay&KT_ID=13&KITAP_ID=52

8

(9)  Ekspertu grupas ziņojums. Eiropas Kopienas – Antidempinga pasākumi attiecībā uz saimniecībās audzētiem lašiem no Norvēģijas, WT/DS337/R, pieņemts 2008. gada 15. janvārī.

9

(10)  Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1238/2013, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no tās nosūtīta kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu (OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.).

10

(11)  Nielsen et al, “Market Integration of Farmed Trout in Germany”, Marine Resource Economics, 22. sējums, 195.–213. lpp., un Nielsen, M., Smit, J. un Guillen, J. (2009), “Market integration of fish in Europe”, Journal of Agricultural Economics, Nr. 60(2), 367.–385. lpp. 10.1111/j.1477-9552.2008.00190.x.

11

Nielsen et al, “Market Integration of Farmed Trout in Germany”, Marine Resource Economics

Nielsen, M., Smit, J. un Guillen, J. (2009), “Market integration of fish in Europe”, Journal of Agricultural Economics

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

12

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

(13)  Regula (EK) Nr. 85/2006.

13

(14)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

14

---

PIELIKUMS

Neatlasītie Turcijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kam nepiemēroja atsevišķu pārbaudi:

| Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd Şti. | B984 |
| Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Nosaukums

Taric papildu kods

Abalıoğlu Yem-Soya ve Tekstil San. A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd Şti.

B984

Penta Su Ürünleri Üretim ve Sanayi Tic. A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/310

(2015. gada 26. februāris),

ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. un 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 29/2009 (2) ir noteiktas prasības tādu datu pārraides pakalpojumu koordinētai ieviešanai, kuru pamatā ir “gaiss–zeme”“punkts–punkts” datu sakari. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 29/2009 (2) ir noteiktas prasības tādu datu pārraides pakalpojumu koordinētai ieviešanai, kuru pamatā ir “gaiss–zeme”“punkts–punkts” datu sakari.

| (2) | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un operatori ir ziņojuši par tehniskām problēmām Regulas (EK) Nr. 29/2009 īstenošanā, it sevišķi par to, ka esošie “gaiss–zeme” datu sakari, kuri ļauj nodrošināt datu pārraides pakalpojumu (DLS) sniegšanu, mēdz atvienoties (to dēvē par pakalpojuma priekšlaicīgu pārtrauci jeb Provider Aborts (PA)) un pakalpojumu kvalitātes līmenis ir zemāks, nekā ir pieņemams. Šā iemesla dēļ daži aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji jau ir veikuši ietekmes mazināšanas pasākumus, proti, ierobežojuši DLS sniegšanu, saskaņā ar tā dēvētajiem “baltajiem sarakstiem” šos pakalpojumus sniedzot tikai gaisa kuģiem, kas aprīkoti ar īpašām aviācijas elektronikas iekārtām, lai novērstu minēto PA iespējamo ietekmi uz datu pārraides pakalpojumu sniegšanas drošību. |
| --- | --- |

(2)

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un operatori ir ziņojuši par tehniskām problēmām Regulas (EK) Nr. 29/2009 īstenošanā, it sevišķi par to, ka esošie “gaiss–zeme” datu sakari, kuri ļauj nodrošināt datu pārraides pakalpojumu (DLS) sniegšanu, mēdz atvienoties (to dēvē par pakalpojuma priekšlaicīgu pārtrauci jeb Provider Aborts (PA)) un pakalpojumu kvalitātes līmenis ir zemāks, nekā ir pieņemams. Šā iemesla dēļ daži aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji jau ir veikuši ietekmes mazināšanas pasākumus, proti, ierobežojuši DLS sniegšanu, saskaņā ar tā dēvētajiem “baltajiem sarakstiem” šos pakalpojumus sniedzot tikai gaisa kuģiem, kas aprīkoti ar īpašām aviācijas elektronikas iekārtām, lai novērstu minēto PA iespējamo ietekmi uz datu pārraides pakalpojumu sniegšanas drošību.

| (3) | Pēc Komisijas lūguma Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) veica izpēti (3) nolūkā apzināt šo tehnisko problēmu galveno cēloni vai cēloņus un ieteikt pasākumus to novēršanai. Izpētē atklājās, ka nejaušas PA gadījumiem nav viena paredzama cēloņa, bet tos izraisa ar radiofrekvenču vidi saistītu faktoru apvienojums un pašreizējā datu pārraides īstenošana vienfrekvences infrastruktūrā. Tika konstatēts, ka šīs pārmērīgi biežās nejaušās PA izraisa tīkla darbības pasliktināšanos un, iespējams, apdraud aviācijas drošību, jo palielina pilotu un dispečeru darba slodzi un rada apjukumu, kas izraisa situācijas apzināšanās zudumu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Komisijas lūguma Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) veica izpēti (3) nolūkā apzināt šo tehnisko problēmu galveno cēloni vai cēloņus un ieteikt pasākumus to novēršanai. Izpētē atklājās, ka nejaušas PA gadījumiem nav viena paredzama cēloņa, bet tos izraisa ar radiofrekvenču vidi saistītu faktoru apvienojums un pašreizējā datu pārraides īstenošana vienfrekvences infrastruktūrā. Tika konstatēts, ka šīs pārmērīgi biežās nejaušās PA izraisa tīkla darbības pasliktināšanos un, iespējams, apdraud aviācijas drošību, jo palielina pilotu un dispečeru darba slodzi un rada apjukumu, kas izraisa situācijas apzināšanās zudumu.

| (4) | EASA izpētes ziņojumā secināja, ka pieņemamu datu pārraides pakalpojumu kvalitātes līmeni var panākt, tikai izveidojot daudzfrekvenču infrastruktūru, kas arī jāoptimizē, lai novērstu radiofrekvenču traucējumus. EASA ieteica izstrādāt un īstenot pasākumu plānu konstatēto tehnisko problēmu rūpīgākai izpētei un nepieciešamo tehnisko risinājumu apstiprināšanai. Tomēr šo pasākumu veikšanai ir vajadzīgs laiks, tāpēc EASA ieteica pārskatīt Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datumu un minētajā regulā noteiktos termiņus. EASA arī pauda ierosinājumu, ka pasākumu plāna īstenošanu būtu ieteicams uzticēt izvēršanas pārvaldītājam, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (4). |
| --- | --- |

(4)

EASA izpētes ziņojumā secināja, ka pieņemamu datu pārraides pakalpojumu kvalitātes līmeni var panākt, tikai izveidojot daudzfrekvenču infrastruktūru, kas arī jāoptimizē, lai novērstu radiofrekvenču traucējumus. EASA ieteica izstrādāt un īstenot pasākumu plānu konstatēto tehnisko problēmu rūpīgākai izpētei un nepieciešamo tehnisko risinājumu apstiprināšanai. Tomēr šo pasākumu veikšanai ir vajadzīgs laiks, tāpēc EASA ieteica pārskatīt Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datumu un minētajā regulā noteiktos termiņus. EASA arī pauda ierosinājumu, ka pasākumu plāna īstenošanu būtu ieteicams uzticēt izvēršanas pārvaldītājam, kas minēts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (4).

| (5) | Turklāt, lai DLS sniegšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 29/2009 īpaši aplūkotu no aviācijas drošības viedokļa, EASA2014. gada 23. maijā izdeva Drošības informācijas ziņojumu Nr. 2014-14, kurā ieteikts operatoriem pāriet no datu sakariem uz balss sakariem, ja vērojams liels PA gadījumu skaits. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt, lai DLS sniegšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 29/2009 īpaši aplūkotu no aviācijas drošības viedokļa, EASA2014. gada 23. maijā izdeva Drošības informācijas ziņojumu Nr. 2014-14, kurā ieteikts operatoriem pāriet no datu sakariem uz balss sakariem, ja vērojams liels PA gadījumu skaits.

| (6) | Saskaņā ar EASA ieteikumiem Komisija deva norādījumus kopuzņēmumam SESAR (KU SESAR) izstrādāt darba plānu konstatēto problēmu turpmākai izpētei un EASA ieteikto īpašo pasākumu veikšanai. KU SESAR izstrādātais darba plāns ietver divus izpētes un korektīvu darbību posmus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem it sevišķi saistībā ar datu pārraides pakalpojumu zemes infrastruktūras problēmām un lidojumu laikā radušos problēmu tehnisko risinājumu rašanu un apstiprināšanu. Pirmos rezultātus un korektīvās darbības var gaidīt 2016. gadā, bet turpmākai apstiprināšanai var būt vajadzīgi vēl divi gadi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar EASA ieteikumiem Komisija deva norādījumus kopuzņēmumam SESAR (KU SESAR) izstrādāt darba plānu konstatēto problēmu turpmākai izpētei un EASA ieteikto īpašo pasākumu veikšanai. KU SESAR izstrādātais darba plāns ietver divus izpētes un korektīvu darbību posmus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem it sevišķi saistībā ar datu pārraides pakalpojumu zemes infrastruktūras problēmām un lidojumu laikā radušos problēmu tehnisko risinājumu rašanu un apstiprināšanu. Pirmos rezultātus un korektīvās darbības var gaidīt 2016. gadā, bet turpmākai apstiprināšanai var būt vajadzīgi vēl divi gadi.

| (7) | Tāpēc, it sevišķi ņemot vērā konstatētos tehniskos sarežģījumus un nepilnības ierīkotās DLS infrastruktūras darbībā, kuru dēļ jau tiek veikti daži ietekmes mazināšanas pasākumi, un to iespējamo ietekmi uz aviācijas drošību, kā arī to, ka šo sarežģījumu un nepilnību apzināšanai un novēršanai vajadzīgā izpēte un darbība, gaidāms, tiks pabeigta 2018. gadā, Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datums būtu jāatliek. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc, it sevišķi ņemot vērā konstatētos tehniskos sarežģījumus un nepilnības ierīkotās DLS infrastruktūras darbībā, kuru dēļ jau tiek veikti daži ietekmes mazināšanas pasākumi, un to iespējamo ietekmi uz aviācijas drošību, kā arī to, ka šo sarežģījumu un nepilnību apzināšanai un novēršanai vajadzīgā izpēte un darbība, gaidāms, tiks pabeigta 2018. gadā, Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datums būtu jāatliek.

| (8) | To pašu (7) apsvērumā minēto iemeslu dēļ un nolūkā saglabāt Regulā (EK) Nr. 29/2009 noteikto prasību konsekvenci būtu jāgroza arī daži citi minētajā regulā noteiktie termiņi. |
| --- | --- |

(8)

To pašu (7) apsvērumā minēto iemeslu dēļ un nolūkā saglabāt Regulā (EK) Nr. 29/2009 noteikto prasību konsekvenci būtu jāgroza arī daži citi minētajā regulā noteiktie termiņi.

| (9) | Lai nodrošinātu un sniegtu datu pārraides pakalpojumus, kas pamatojas uz DLS zemes iekārtu vajadzīgo apstiprināto spēju, to prasību piemērošanas datumus, kuras saistītas ar Regulas (EK) Nr. 29/2009 I pielikuma A daļā un B daļā noteiktās gaisa telpas zemes aprīkojumu, būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka zemes infrastruktūra ir pieejama 24 mēnešus pirms to prasību piemērošanas datuma, kuras saistītas ar lidojumu norisi. Tomēr dalībvalstīm, kuras atbild par minētā pielikuma B daļā noteikto gaisa telpu, jau bija atvēlēts ilgāks laiks vajadzīgās DLS zemes infrastruktūras īstenošanai. Tāpēc vairs nav pamatojuma saglabāt piemērošanas datumu atšķirības starp minētā pielikuma A daļā un B daļā noteikto gaisa telpu. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu un sniegtu datu pārraides pakalpojumus, kas pamatojas uz DLS zemes iekārtu vajadzīgo apstiprināto spēju, to prasību piemērošanas datumus, kuras saistītas ar Regulas (EK) Nr. 29/2009 I pielikuma A daļā un B daļā noteiktās gaisa telpas zemes aprīkojumu, būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka zemes infrastruktūra ir pieejama 24 mēnešus pirms to prasību piemērošanas datuma, kuras saistītas ar lidojumu norisi. Tomēr dalībvalstīm, kuras atbild par minētā pielikuma B daļā noteikto gaisa telpu, jau bija atvēlēts ilgāks laiks vajadzīgās DLS zemes infrastruktūras īstenošanai. Tāpēc vairs nav pamatojuma saglabāt piemērošanas datumu atšķirības starp minētā pielikuma A daļā un B daļā noteikto gaisa telpu.

| (10) | Turklāt datums, līdz kuram operatoriem jānodrošina, ka attiecīgie gaisa kuģi spēj izmantot DLS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 29/2009 II pielikumu, būtu jāpielāgo, lai tas atbilstu minētās regulas grozītajam piemērošanas datumam. Attiecībā uz šo prasību par spēju izmantot DLS arī vairs nav pamatojuma nošķirt gaisa kuģus atkarībā no to individuālā lidojumderīguma sertifikāta datuma. Tomēr būtu jāpatur spēkā atbrīvojumi no šīs prasības dažām gaisa kuģu kategorijām, kā arī īpašais noteikums attiecībā uz jaunu transporta tipu – valsts gaisa kuģi, un attiecīgie datumi būtu atbilstīgi jāpielāgo, lai saglabātos minēto noteikumu praktiskā ietekme. Tikai attiecībā uz atbrīvojumu gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2014. gada 1. janvāra un kuri aprīkoti ar datu pārraides iekārtām, kas sertificētas atbilstīgi kādam no attiecīgajiem Eurocae dokumentiem, pašreizējie datumi vismaz pagaidām būtu jāpatur spēkā, jo nav precīzas un pārliecinošas informācijas, kas būtu pamats šo datumu grozīšanai. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt datums, līdz kuram operatoriem jānodrošina, ka attiecīgie gaisa kuģi spēj izmantot DLS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 29/2009 II pielikumu, būtu jāpielāgo, lai tas atbilstu minētās regulas grozītajam piemērošanas datumam. Attiecībā uz šo prasību par spēju izmantot DLS arī vairs nav pamatojuma nošķirt gaisa kuģus atkarībā no to individuālā lidojumderīguma sertifikāta datuma. Tomēr būtu jāpatur spēkā atbrīvojumi no šīs prasības dažām gaisa kuģu kategorijām, kā arī īpašais noteikums attiecībā uz jaunu transporta tipu – valsts gaisa kuģi, un attiecīgie datumi būtu atbilstīgi jāpielāgo, lai saglabātos minēto noteikumu praktiskā ietekme. Tikai attiecībā uz atbrīvojumu gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2014. gada 1. janvāra un kuri aprīkoti ar datu pārraides iekārtām, kas sertificētas atbilstīgi kādam no attiecīgajiem Eurocae dokumentiem, pašreizējie datumi vismaz pagaidām būtu jāpatur spēkā, jo nav precīzas un pārliecinošas informācijas, kas būtu pamats šo datumu grozīšanai.

| (11) | Šajā regulā noteiktie pasākumi – it sevišķi Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datuma grozījums –, ņemot vērā nepieciešamību pienācīgi risināt jebkādus aviācijas drošības jautājumus, kuri varētu rasties šajā ziņā, neskar esošās iespējas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 (5) 16. pantā minētās aeronavigācijas maksājumu pielāgošanas kontekstā vai gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) nišu piešķiršanas kontekstā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 255/2010 (6), lai ņemtu vērā to, ka daži operatori pirms regulas grozītā piemērošanas datuma brīvprātīgi jau varētu būt aprīkojuši vai aprīkos savus gaisa kuģus, nodrošinot spēju izmantot DLS, un to, ka daži gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji ir jau ierīkojuši DLS zemes infrastruktūru. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā noteiktie pasākumi – it sevišķi Regulas (EK) Nr. 29/2009 piemērošanas datuma grozījums –, ņemot vērā nepieciešamību pienācīgi risināt jebkādus aviācijas drošības jautājumus, kuri varētu rasties šajā ziņā, neskar esošās iespējas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 (5) 16. pantā minētās aeronavigācijas maksājumu pielāgošanas kontekstā vai gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības (ATFM) nišu piešķiršanas kontekstā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 255/2010 (6), lai ņemtu vērā to, ka daži operatori pirms regulas grozītā piemērošanas datuma brīvprātīgi jau varētu būt aprīkojuši vai aprīkos savus gaisa kuģus, nodrošinot spēju izmantot DLS, un to, ka daži gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji ir jau ierīkojuši DLS zemes infrastruktūru.

| (12) | Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 (7) Horvātijas gaisa telpa ir jāpievieno gaisa telpai, kurā piemēro Regulu (EK) Nr. 29/2009. Tomēr Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 piemēro tikai no 2016. gada 5. februāra. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 29/2009 pašreizējo grozījumu, Īstenošanas regula (ES) Nr. 441/2014 skaidrības labad būtu jāatceļ un ar minēto regulu noteiktais grozījums būtu jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 (7) Horvātijas gaisa telpa ir jāpievieno gaisa telpai, kurā piemēro Regulu (EK) Nr. 29/2009. Tomēr Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 piemēro tikai no 2016. gada 5. februāra. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 29/2009 pašreizējo grozījumu, Īstenošanas regula (ES) Nr. 441/2014 skaidrības labad būtu jāatceļ un ar minēto regulu noteiktais grozījums būtu jāiekļauj šajā regulā.

| (13) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 29/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 29/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (8) 5. pantu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (8) 5. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 29/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Šo regulu piemēro attiecībā uz visiem lidojumiem, kurus saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem veic vispārējā gaisa satiksmē, virs 285. lidojumu līmeņa gaisa telpas, kā noteikts I pielikuma A un B daļā.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Šo regulu piemēro attiecībā uz visiem lidojumiem, kurus saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem veic vispārējā gaisa satiksmē, virs 285. lidojumu līmeņa gaisa telpas, kā noteikts I pielikuma A un B daļā.”

| 2) | regulas 3. panta 2., 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Neskarot šā panta 3. punktu, operatori nodrošina, ka gaisa kuģi, kas veic 1. panta 3. punktā minētos lidojumus, spēj izmantot II pielikumā noteiktos datu pārraides pakalpojumus, sākot ar 2020. gada 5. februāri.
  3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro:






  a) | gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2014. gada 1. janvāra un kuri aprīkoti ar datu pārraides iekārtām, kas sertificētas atbilstīgi prasībām kādā no Eurocae dokumentiem, kuri norādīti III pielikuma 10. punktā; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. panta 2., 3., 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Neskarot šā panta 3. punktu, operatori nodrošina, ka gaisa kuģi, kas veic 1. panta 3. punktā minētos lidojumus, spēj izmantot II pielikumā noteiktos datu pārraides pakalpojumus, sākot ar 2020. gada 5. februāri.

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro:

a)

gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2014. gada 1. janvāra un kuri aprīkoti ar datu pārraides iekārtām, kas sertificētas atbilstīgi prasībām kādā no Eurocae dokumentiem, kuri norādīti III pielikuma 10. punktā;

| b) | gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2003. gada 31. decembra un kuri 1. panta 3. punktā minētajā gaisa telpā pārtrauks lidojumus līdz 2022. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

b)

gaisa kuģiem, kuriem individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots pirms 2003. gada 31. decembra un kuri 1. panta 3. punktā minētajā gaisa telpā pārtrauks lidojumus līdz 2022. gada 31. decembrim;

| c) | valsts gaisa kuģiem; |
| --- | --- |

c)

valsts gaisa kuģiem;

| d) | gaisa kuģiem, kuri 1. panta 3. punktā minētajā gaisa telpā veic izmēģinājuma, piegādes vai tehniskās apkopes lidojumus vai kuriem datu pārraides komponenti īslaicīgi nedarbojas, saskaņā ar šīs regulas III pielikuma 1. punktā, Regulā (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumos prasītajā obligāto iekārtu sarakstā norādītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

d)

gaisa kuģiem, kuri 1. panta 3. punktā minētajā gaisa telpā veic izmēģinājuma, piegādes vai tehniskās apkopes lidojumus vai kuriem datu pārraides komponenti īslaicīgi nedarbojas, saskaņā ar šīs regulas III pielikuma 1. punktā, Regulā (EK) Nr. 216/2008 un tās īstenošanas noteikumos prasītajā obligāto iekārtu sarakstā norādītajiem nosacījumiem.

4.   Dalībvalstis, kuras nolēmušas jaunos valsts transporta gaisa kuģus, kas lidojumus uzsāks no 2019. gada 1. janvāra, aprīkot ar datu pārraides spēju atbilstoši standartiem, kas neskar militārās darbības prasības, nodrošina, lai minētajiem gaisa kuģiem būtu spēja izmantot II pielikumā noteiktos datu pārraides pakalpojumus.”

| 3) | regulas 15. panta otrajā daļā vārdus “2013. gada 7. februāra” aizstāj ar “2018. gada 5. februāra”; |
| --- | --- |

3)

regulas 15. panta otrajā daļā vārdus “2013. gada 7. februāra” aizstāj ar “2018. gada 5. februāra”;

| 4) | regulas I pielikuma B daļā pēc “— Warszawa FIR,” iekļauj “— Zagreb FIR,”. |
| --- | --- |

4)

regulas I pielikuma B daļā pēc “— Warszawa FIR,” iekļauj “— Zagreb FIR,”.

2. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 441/2014 atceļ.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā (OV L 13, 17.1.2009., 3. lpp.).

2

(3)  Eiropas Aviācijas drošības aģentūras ziņojums Technical issues in the implementation of Regulation (EC) No 29/2009 (“Tehniskas problēmas Regulas (EK) Nr. 29/2009 īstenošanā”), 1.1. redakcija, 23.4.2014., dokumenta atsauce 2014_03_24_E4_D_51431_REP_DLS_1.1

3

Technical issues in the implementation of Regulation (EC) No 29/2009

DLS

(4)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 409/2013 par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu (OV L 123, 4.5.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (OV L 128, 9.5.2013., 31. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 255/2010, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus (OV L 80, 26.3.2010., 10. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2014. gada 30. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 441/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 29/2009, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā (OV L 130, 1.5.2014., 37. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

8

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/311

(2015. gada 26. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 85,9 |
| TR | 92,8 |
| ZZ | 107,4 |
| 0707 00 05 | TR | 191,7 |
| ZZ | 191,7 |
| 0709 93 10 | MA | 98,0 |
| TR | 207,6 |
| ZZ | 152,8 |
| 0805 10 20 | EG | 46,2 |
| IL | 69,5 |
| MA | 49,4 |
| TN | 61,9 |
| TR | 68,7 |
| ZZ | 59,1 |
| 0805 20 10 | IL | 133,4 |
| MA | 101,2 |
| ZZ | 117,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 97,5 |
| IL | 150,5 |
| JM | 118,2 |
| MA | 118,2 |
| TR | 84,7 |
| US | 131,2 |
| ZZ | 116,7 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 46,5 |
| 0808 10 80 | BR | 69,4 |
| CL | 94,9 |
| MK | 27,7 |
| US | 209,4 |
| ZZ | 100,4 |
| 0808 30 90 | CL | 143,4 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 117,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

85,9

TR

92,8

ZZ

107,4

0707 00 05

TR

191,7

ZZ

191,7

0709 93 10

MA

98,0

TR

207,6

ZZ

152,8

0805 10 20

EG

46,2

IL

69,5

MA

49,4

TN

61,9

TR

68,7

ZZ

59,1

0805 20 10

IL

133,4

MA

101,2

ZZ

117,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

97,5

IL

150,5

JM

118,2

MA

118,2

TR

84,7

US

131,2

ZZ

116,7

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,4

ZZ

46,5

0808 10 80

BR

69,4

CL

94,9

MK

27,7

US

209,4

ZZ

100,4

0808 30 90

CL

143,4

CN

99,9

US

122,7

ZA

105,5

ZZ

117,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/36

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/312

(2015. gada 24. februāris),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

| (2) | Pēc Horst MUND kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Horst MUND kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Dr. Dirk BERGRATH, Leiter des EU-Verbindungsbüros der IG Metall, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 24. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/37

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/313

(2015. gada 24. februāris),

ar ko ieceļ trīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Īrijas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Īrijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

| (2) | Pēc Heidi LOUGHEED kundzes, Siobhán EGAN kundzes un Padraig WALSHE kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu vietas, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Heidi LOUGHEED kundzes, Siobhán EGAN kundzes un Padraig WALSHE kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļu vietas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Erik O'DONOVAN kungs, Head of IBEC Europe and IBEC's permanent representative to BUSINESSEUROPE, Cillian LOHAN kungs, Environmental scientist, CEO of Irish Natural Forestry Foundation and Company Secretary of Irish Environmental network, un John BRYAN kungs, President of the Irish Farmers' Association, tiek iecelti par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 24. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/314

(2014. gada 15. oktobris)

par valsts atbalstu SA.35550 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ko īstenojusi Spānija – shēma finanšu nemateriālās vērtības norakstīšanai nodokļu vajadzībām saistībā ar kapitāla daļu iegādi ārvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7280)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2009. gada 28. oktobrī pieņēma nelabvēlīgu lēmumu par tāda atbalsta atgūšanu, kas piešķirts atbalsta saņēmējiem atbilstoši Spānijas shēmai, kura ļauj veikt nodokļu atskaitījumus saistībā ar kapitāla daļu iegādi nerezidentsabiedrībās (turpmāk “pirmais lēmums”) (2). Minētais lēmums attiecās tikai uz kapitāla daļu iegādi Savienībā, un Komisija uzturēja procedūru spēkā attiecībā uz kapitāla daļu iegādi ārpus Savienības, jo Spānijas iestādes apņēmās sniegt jaunu informāciju par iespējamiem šķēršļiem uzņēmējdarbības pārrobežu apvienošanai ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 28. oktobrī pieņēma nelabvēlīgu lēmumu par tāda atbalsta atgūšanu, kas piešķirts atbalsta saņēmējiem atbilstoši Spānijas shēmai, kura ļauj veikt nodokļu atskaitījumus saistībā ar kapitāla daļu iegādi nerezidentsabiedrībās (turpmāk “pirmais lēmums”) (2). Minētais lēmums attiecās tikai uz kapitāla daļu iegādi Savienībā, un Komisija uzturēja procedūru spēkā attiecībā uz kapitāla daļu iegādi ārpus Savienības, jo Spānijas iestādes apņēmās sniegt jaunu informāciju par iespējamiem šķēršļiem uzņēmējdarbības pārrobežu apvienošanai ārpus Savienības.

| (2) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma nelabvēlīgu lēmumu, kurā noteica tāda atbalsta atgūšanu, kas piešķirts atbalsta saņēmējiem, pamatojoties uz apstrīdētajiem tiesību aktiem, saistībā ar kapitāla daļu iegādi ārpus ES (turpmāk “otrais lēmums”) (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma nelabvēlīgu lēmumu, kurā noteica tāda atbalsta atgūšanu, kas piešķirts atbalsta saņēmējiem, pamatojoties uz apstrīdētajiem tiesību aktiem, saistībā ar kapitāla daļu iegādi ārpus ES (turpmāk “otrais lēmums”) (3).

| (3) | Tomēr Komisija nolēma ierobežot pirmajā un otrajā lēmumā paredzētā atgūšanas pienākuma piemērošanas jomu, jo pastāv tiesiskā paļāvība. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr Komisija nolēma ierobežot pirmajā un otrajā lēmumā paredzētā atgūšanas pienākuma piemērošanas jomu, jo pastāv tiesiskā paļāvība.

| (4) | Spānijas iestādes 2012. gada 12. aprīļa e-pasta vēstulē informēja Komisiju, ka 2012. gada 21. martā tās noteica jaunu, saistošu attiecīgās atbalsta shēmas administratīvo skaidrojumu (4) (“consulta vinculante”), kas attiecināms arī uz darījumiem, kuri notikuši pirms minētā datuma. |
| --- | --- |

(4)

Spānijas iestādes 2012. gada 12. aprīļa e-pasta vēstulē informēja Komisiju, ka 2012. gada 21. martā tās noteica jaunu, saistošu attiecīgās atbalsta shēmas administratīvo skaidrojumu (4) (“consulta vinculante”), kas attiecināms arī uz darījumiem, kuri notikuši pirms minētā datuma.

| (5) | Saistībā ar otrajā lēmumā paredzēto atgūšanas procedūru Komisija 2012. gada 4. jūlija vēstulē prasīja, lai Spānijas iestādes precizē vairākus jautājumus par jauno administratīvo skaidrojumu. Spānija iesniedza piezīmes 2012. gada 5. septembrī. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar otrajā lēmumā paredzēto atgūšanas procedūru Komisija 2012. gada 4. jūlija vēstulē prasīja, lai Spānijas iestādes precizē vairākus jautājumus par jauno administratīvo skaidrojumu. Spānija iesniedza piezīmes 2012. gada 5. septembrī.

| (6) | Atsaucoties uz jauno administratīvo skaidrojumu, Komisija 2012. gada oktobrī reģistrēja jaunu ex-officio lietu (5) savā Valsts atbalsta reģistrā. |
| --- | --- |

(6)

Atsaucoties uz jauno administratīvo skaidrojumu, Komisija 2012. gada oktobrī reģistrēja jaunu ex-officio lietu (5) savā Valsts atbalsta reģistrā.

| (7) | Komisija 2012. gada 29. oktobra vēstulē nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumu. Spānijas iestādes sniedza prasīto informāciju 2012. gada 5. decembrī. Starp Komisiju un Spānijas iestādēm 2012. gada 12. decembrī notika tehniska sanāksme. Pēc tās 2012. gada 19. decembrī Komisija saistībā ar atgūšanas procedūru nosūtīja Spānijai vēl vienu vēstuli, kurā tā arī pauda šaubas par jaunā administratīvā skaidrojuma leģitimitāti. Spānija iesniedza piezīmes 2013. gada 14. februārī. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2012. gada 29. oktobra vēstulē nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumu. Spānijas iestādes sniedza prasīto informāciju 2012. gada 5. decembrī. Starp Komisiju un Spānijas iestādēm 2012. gada 12. decembrī notika tehniska sanāksme. Pēc tās 2012. gada 19. decembrī Komisija saistībā ar atgūšanas procedūru nosūtīja Spānijai vēl vienu vēstuli, kurā tā arī pauda šaubas par jaunā administratīvā skaidrojuma leģitimitāti. Spānija iesniedza piezīmes 2013. gada 14. februārī.

| (8) | Komisija 2013. gada 26. aprīlī nosūtīja Spānijas iestādēm vēstuli, aicinot tās pārskatīt atbalsta shēmas jauno administratīvo skaidrojumu, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus. Spānijas iestādes 2013. gada 31. maijā atbildēja uz Komisijas vēstuli. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2013. gada 26. aprīlī nosūtīja Spānijas iestādēm vēstuli, aicinot tās pārskatīt atbalsta shēmas jauno administratīvo skaidrojumu, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus. Spānijas iestādes 2013. gada 31. maijā atbildēja uz Komisijas vēstuli.

| (9) | Komisijas dienesti 2013. gada 21. jūnija vēstulē informēja Spānijas iestādes, ka Komisija apsver iespēju izdot rīkojumu, pieprasot apturēt jebkādu nelikumīgu atbalstu, ko piešķir atbilstoši jaunajam administratīvajam skaidrojumam, un aicināja tās iesniegt piezīmes šajā saistībā. Spānija 2013. gada 26. jūnijā prasīja pagarināt Komisijas sākotnēji noteikto termiņu, bet tas tika atteikts tajā pašā datumā. Spānija 2013. gada 1. jūlija vēstulē iesniedza piezīmes par pārtraukšanas rīkojumu. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas dienesti 2013. gada 21. jūnija vēstulē informēja Spānijas iestādes, ka Komisija apsver iespēju izdot rīkojumu, pieprasot apturēt jebkādu nelikumīgu atbalstu, ko piešķir atbilstoši jaunajam administratīvajam skaidrojumam, un aicināja tās iesniegt piezīmes šajā saistībā. Spānija 2013. gada 26. jūnijā prasīja pagarināt Komisijas sākotnēji noteikto termiņu, bet tas tika atteikts tajā pašā datumā. Spānija 2013. gada 1. jūlija vēstulē iesniedza piezīmes par pārtraukšanas rīkojumu.

| (10) | Tā kā grozītā shēma nebija paziņota atbilstoši Līguma 108. panta 3. punktam un tika piemērota jau pirms Komisijas pagaidu apstiprinājuma saņemšanas saskaņā ar Līguma 107. pantu, attiecīgais pasākums tika reģistrēts Komisijas Valsts atbalsta reģistrā kā nepaziņots atbalsts ar numuru SA. 35550 (13/NN). |
| --- | --- |

(10)

Tā kā grozītā shēma nebija paziņota atbilstoši Līguma 108. panta 3. punktam un tika piemērota jau pirms Komisijas pagaidu apstiprinājuma saņemšanas saskaņā ar Līguma 107. pantu, attiecīgais pasākums tika reģistrēts Komisijas Valsts atbalsta reģistrā kā nepaziņots atbalsts ar numuru SA. 35550 (13/NN).

| (11) | Komisija 2013. gada 17. jūlija vēstulē informēja Spāniju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2013. gada 17. jūlija vēstulē informēja Spāniju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (12) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

| (13) | Komisija saņēma piezīmes no Spānijas iestādēm un piecām ieinteresētajām personām. Komisija nosūtīja ieinteresēto trešo personu piezīmes Spānijai, kurai tika sniegta iespēja atbildēt. Spānijas piezīmes tika saņemtas 2013. gada 25. novembra un 20. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(13)

Komisija saņēma piezīmes no Spānijas iestādēm un piecām ieinteresētajām personām. Komisija nosūtīja ieinteresēto trešo personu piezīmes Spānijai, kurai tika sniegta iespēja atbildēt. Spānijas piezīmes tika saņemtas 2013. gada 25. novembra un 20. decembra vēstulē.

| (14) | Komisija 2014. gada 26. marta vēstulē nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumu. Spānijas iestādes sniedza prasīto informāciju 2014. gada 7. maijā. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2014. gada 26. marta vēstulē nosūtīja Spānijai informācijas pieprasījumu. Spānijas iestādes sniedza prasīto informāciju 2014. gada 7. maijā.

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   Ievads

a)   TRLIS 12. panta 5. punkts

| (15) | Attiecīgās atbalsta shēmas juridiskais pamats ir ietverts Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, turpmāk “TRLIS”), jo īpaši tā 12. panta 5. punktā, kas jāskaidro saistībā ar tā 21. pantu. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgās atbalsta shēmas juridiskais pamats ir ietverts Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā (Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades, turpmāk “TRLIS”), jo īpaši tā 12. panta 5. punktā, kas jāskaidro saistībā ar tā 21. pantu.

| (16) | Ar TRLIS 12. panta 5. punktu, kas stājās spēkā 2002. gada 1. janvārī, tika ieviesta iespēja Spānijas rezidentsabiedrībām atskaitīt no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes finanšu nemateriālo vērtību, ko veido kapitāla daļu iegāde nerezidentsabiedrībā, kuras ienākumiem var piemērot atbrīvojumu no nodokļa, kā paredzēts TRLIS 21. pantā (iepriekš LIS 20.bis pants). |
| --- | --- |

(16)

Ar TRLIS 12. panta 5. punktu, kas stājās spēkā 2002. gada 1. janvārī, tika ieviesta iespēja Spānijas rezidentsabiedrībām atskaitīt no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes finanšu nemateriālo vērtību, ko veido kapitāla daļu iegāde nerezidentsabiedrībā, kuras ienākumiem var piemērot atbrīvojumu no nodokļa, kā paredzēts TRLIS 21. pantā (iepriekš LIS 20.bis pants).

| (17) | Finanšu nemateriālā vērtība ir definēta TRLIS 12. panta 5. punktā kā daļa no starpības starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību (iegādes dienā), kas nav iegrāmatota nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā. Attiecīgā starpības daļa bija atskaitāma no nodokļu bāzes, nepārsniedzot gada maksimālo summu, proti, vienu divdesmitdaļu no tās vērtības. Minētais neskar piemērojamos grāmatvedības noteikumus. |
| --- | --- |

(17)

Finanšu nemateriālā vērtība ir definēta TRLIS 12. panta 5. punktā kā daļa no starpības starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību (iegādes dienā), kas nav iegrāmatota nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā. Attiecīgā starpības daļa bija atskaitāma no nodokļu bāzes, nepārsniedzot gada maksimālo summu, proti, vienu divdesmitdaļu no tās vērtības. Minētais neskar piemērojamos grāmatvedības noteikumus.

b)   TRLIS 21. pantā noteiktie kritēriji

| (18) | TRLIS 21. pantā ir noteikts, ka nerezidentsabiedrības ienākumiem jāatbilst turpmāk noteiktajām prasībām, lai rezidentsabiedrība varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu:






  a) | tiešās vai netiešās kapitāla daļas īpatsvaram nerezidentsabiedrības pašu kapitālā jābūt vismaz 5 %. Turklāt kapitāla daļai jābūt rezidentsabiedrības īpašumā vismaz vienu gadu bez pārtraukuma (7); |
| --- | --- | --- |

(18)

TRLIS 21. pantā ir noteikts, ka nerezidentsabiedrības ienākumiem jāatbilst turpmāk noteiktajām prasībām, lai rezidentsabiedrība varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu:

a)

tiešās vai netiešās kapitāla daļas īpatsvaram nerezidentsabiedrības pašu kapitālā jābūt vismaz 5 %. Turklāt kapitāla daļai jābūt rezidentsabiedrības īpašumā vismaz vienu gadu bez pārtraukuma (7);

| b) | nerezidentsabiedrībai ir jāmaksā ārvalstu nodoklis, kas līdzīgs uzņēmumu ienākuma nodoklim. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja mērķsabiedrības rezidentvalsts ir parakstījusi ar Spāniju nodokļu konvenciju par izvairīšanos no starptautiskas nodokļu dubultās uzlikšanas, kurā ietverta klauzula par informācijas apmaiņu (8); |
| --- | --- |

b)

nerezidentsabiedrībai ir jāmaksā ārvalstu nodoklis, kas līdzīgs uzņēmumu ienākuma nodoklim. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja mērķsabiedrības rezidentvalsts ir parakstījusi ar Spāniju nodokļu konvenciju par izvairīšanos no starptautiskas nodokļu dubultās uzlikšanas, kurā ietverta klauzula par informācijas apmaiņu (8);

| c) | peļņai jābūt gūtai no ārvalstīs īstenotas uzņēmējdarbības. Šis nosacījums ir izpildīts, ja vismaz 85 % ienākumu atbilst šādiem kritērijiem (9):






  i) | nerezidentsabiedrības ieņēmumi tiek gūti ārvalstīs, un tos nevar iekļaut nodokļu bāzē, jo ir piemērojami starptautiski fiskālās pārredzamības noteikumi. Proti, uzskata, ka ieņēmumi atbilst šim nosacījumam, ja tos rada šādas darbības:






  — | vairumtirdzniecība, ja preces ir pieejamas pircējiem nerezidentsabiedrības rezidentvalstī vai rezidentteritorijā vai jebkurā valstī vai teritorijā, kas nav Spānija, kamēr vien attiecīgās darbības veic nerezidentsabiedrība, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

peļņai jābūt gūtai no ārvalstīs īstenotas uzņēmējdarbības. Šis nosacījums ir izpildīts, ja vismaz 85 % ienākumu atbilst šādiem kritērijiem (9):

i)

nerezidentsabiedrības ieņēmumi tiek gūti ārvalstīs, un tos nevar iekļaut nodokļu bāzē, jo ir piemērojami starptautiski fiskālās pārredzamības noteikumi. Proti, uzskata, ka ieņēmumi atbilst šim nosacījumam, ja tos rada šādas darbības:

—

vairumtirdzniecība, ja preces ir pieejamas pircējiem nerezidentsabiedrības rezidentvalstī vai rezidentteritorijā vai jebkurā valstī vai teritorijā, kas nav Spānija, kamēr vien attiecīgās darbības veic nerezidentsabiedrība,

| — | pakalpojumi, ko sniedz teritorijā, kurā ir nerezidentsabiedrības rezidences vieta nodokļu vajadzībām, kamēr vien attiecīgās darbības veic nerezidentsabiedrība, |
| --- | --- |

—

pakalpojumi, ko sniedz teritorijā, kurā ir nerezidentsabiedrības rezidences vieta nodokļu vajadzībām, kamēr vien attiecīgās darbības veic nerezidentsabiedrība,

| — | finanšu pakalpojumi, ko sniedz klientiem, kuru rezidences vieta nodokļu vajadzībām nav Spānijā, kamēr vien attiecīgās darbības veic nerezidentsabiedrība, |
| --- | --- |

—

finanšu pakalpojumi, ko sniedz klientiem, kuru rezidences vieta nodokļu vajadzībām nav Spānijā, kamēr vien attiecīgās darbības veic nerezidentsabiedrība,

| — | apdrošināšanas pakalpojumi saistībā ar riskiem teritorijā vai valstī, kas nav Spānija, kamēr vien apdrošināšanas pakalpojumus sniedz nerezidentsabiedrība; |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas pakalpojumi saistībā ar riskiem teritorijā vai valstī, kas nav Spānija, kamēr vien apdrošināšanas pakalpojumus sniedz nerezidentsabiedrība;

| ii) | dividendes vai akciju daļas par nerezidentsabiedrību peļņu, kas izriet no netiešām kapitāla daļām, kuras atbilst TRLIS 21. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajām prasībām. Papildus – kapitāla pieaugums, kas rodas, nododot kapitāla daļas nerezidentsabiedrībās, kamēr vien tās atbilst TRLIS 21. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

ii)

dividendes vai akciju daļas par nerezidentsabiedrību peļņu, kas izriet no netiešām kapitāla daļām, kuras atbilst TRLIS 21. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajām prasībām. Papildus – kapitāla pieaugums, kas rodas, nododot kapitāla daļas nerezidentsabiedrībās, kamēr vien tās atbilst TRLIS 21. panta 2. punkta prasībām.

| (19) | Jānorāda, ka, lai gan 12. panta 5. punktā ir savstarpēja atsauce uz TRLIS 21. pantu, minētais punkts ir sākotnēji skaidrojams kā tāds, kurā paredzēti nosacījumi par uzņēmumu ienākuma nodokļa nepiemērošanu ārvalstu izcelsmes dividendēm un ienākumiem, kas tiek gūti, iegādājoties kapitāla daļas nerezidentsabiedrībās, lai izvairītos no starptautiskas nodokļu dubultās uzlikšanas (10). |
| --- | --- |

(19)

Jānorāda, ka, lai gan 12. panta 5. punktā ir savstarpēja atsauce uz TRLIS 21. pantu, minētais punkts ir sākotnēji skaidrojams kā tāds, kurā paredzēti nosacījumi par uzņēmumu ienākuma nodokļa nepiemērošanu ārvalstu izcelsmes dividendēm un ienākumiem, kas tiek gūti, iegādājoties kapitāla daļas nerezidentsabiedrībās, lai izvairītos no starptautiskas nodokļu dubultās uzlikšanas (10).

c)   Jēdziens “finanšu nemateriālā vērtība”

| (20) | “Finanšu nemateriālā vērtība” ir fiskāls jēdziens, ko Spānijas likumdevējs ieviesa TRLIS 12. panta 5. punktā un kas ir saistīts ar jēdzienu “nemateriālā vērtība” grāmatvedības izpratnē. |
| --- | --- |

(20)

“Finanšu nemateriālā vērtība” ir fiskāls jēdziens, ko Spānijas likumdevējs ieviesa TRLIS 12. panta 5. punktā un kas ir saistīts ar jēdzienu “nemateriālā vērtība” grāmatvedības izpratnē.

| (21) | Nemateriālā vērtība ir nemateriāls aktīvs, kas atspoguļo komercnosaukuma reputācijas vērtību, labas attiecības ar klientiem, darbinieku prasmes un citus līdzīgus faktorus, kas ļauj cerēt uz nākotnes peļņu, kura būs lielāka nekā šķietamais tās apmērs. No grāmatvedības viedokļa nemateriālo vērtību aprēķina kā starpību starp uzņēmējsabiedrības iegādes cenu un tās tīro bilances vērtību. |
| --- | --- |

(21)

Nemateriālā vērtība ir nemateriāls aktīvs, kas atspoguļo komercnosaukuma reputācijas vērtību, labas attiecības ar klientiem, darbinieku prasmes un citus līdzīgus faktorus, kas ļauj cerēt uz nākotnes peļņu, kura būs lielāka nekā šķietamais tās apmērs. No grāmatvedības viedokļa nemateriālo vērtību aprēķina kā starpību starp uzņēmējsabiedrības iegādes cenu un tās tīro bilances vērtību.

| (22) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu iesniegto informāciju, ja cena, kas samaksāta par kapitāla daļu uzņēmējsabiedrībā, pārsniedz tās bilances vērtību, tam var būt divi dažādi iemesli: 1) uzņēmējsabiedrības aktīvu patiesā pievienotā vērtība; 2) pārāk augsta cena, kas samaksāta, cerot nākotnē gūt lielākus ieņēmumus. Pēdējā minētā kategorija atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu iesniegto informāciju, ja cena, kas samaksāta par kapitāla daļu uzņēmējsabiedrībā, pārsniedz tās bilances vērtību, tam var būt divi dažādi iemesli: 1) uzņēmējsabiedrības aktīvu patiesā pievienotā vērtība; 2) pārāk augsta cena, kas samaksāta, cerot nākotnē gūt lielākus ieņēmumus. Pēdējā minētā kategorija atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai.

| (23) | Saskaņā ar TRLIS 12. panta 5. punktu starpības daļa starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes dienā jāiegrāmato nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju. Finanšu nemateriālā vērtība ir starpības daļa, kas nav iegrāmatota nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā. Finanšu nemateriālo vērtību var atskaitīt no nodokļu bāzes, nepārsniedzot vienu divdesmitdaļu no vērtības gadā. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar TRLIS 12. panta 5. punktu starpības daļa starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes dienā jāiegrāmato nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju. Finanšu nemateriālā vērtība ir starpības daļa, kas nav iegrāmatota nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā. Finanšu nemateriālo vērtību var atskaitīt no nodokļu bāzes, nepārsniedzot vienu divdesmitdaļu no vērtības gadā.

| (24) | Tāpēc, lai noteiktu finanšu nemateriālās vērtības summu, ko var atskaitīt no nodokļu bāzes, jārīkojas šādi:






  i) | jāaprēķina starpība starp nerezidentsabiedrībā iegādātās kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes dienā. Bilances vērtībai jāatspoguļo pašu kapitāla īpatsvars, kas atbilst kapitāla daļai un tās bilances vērtībai; |
| --- | --- | --- |

(24)

Tāpēc, lai noteiktu finanšu nemateriālās vērtības summu, ko var atskaitīt no nodokļu bāzes, jārīkojas šādi:

i)

jāaprēķina starpība starp nerezidentsabiedrībā iegādātās kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes dienā. Bilances vērtībai jāatspoguļo pašu kapitāla īpatsvars, kas atbilst kapitāla daļai un tās bilances vērtībai;

| ii) | iegūtā starpība jāiegrāmato nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju; |
| --- | --- |

ii)

iegūtā starpība jāiegrāmato nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju;

| iii) | (iegūtās starpības) summa, ko nevar iegrāmatot nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā, ir finanšu nemateriālā vērtība. To var atskaitīt no nodokļu bāzes līdz vienai divdesmitdaļai gadā. |
| --- | --- |

iii)

(iegūtās starpības) summa, ko nevar iegrāmatot nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā, ir finanšu nemateriālā vērtība. To var atskaitīt no nodokļu bāzes līdz vienai divdesmitdaļai gadā.

d)   Jēdzieni “tieša iegāde” un “netieša iegāde”

| (25) | Uzskata, ka tieša iegāde notiek tad, ja uzņēmējsabiedrība iegādājas citas uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla daļas. Netieša iegāde ir tad, ja uzņēmējsabiedrība iegādājas citas otrā vai tālāka līmeņa uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla daļas iepriekšējas tiešas iegādes rezultātā. Tādējādi iegādātāja uzņēmējsabiedrība netieši iegādājas kapitāla daļas otrā vai tālāka līmeņa uzņēmējsabiedrībās. |
| --- | --- |

(25)

Uzskata, ka tieša iegāde notiek tad, ja uzņēmējsabiedrība iegādājas citas uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla daļas. Netieša iegāde ir tad, ja uzņēmējsabiedrība iegādājas citas otrā vai tālāka līmeņa uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla daļas iepriekšējas tiešas iegādes rezultātā. Tādējādi iegādātāja uzņēmējsabiedrība netieši iegādājas kapitāla daļas otrā vai tālāka līmeņa uzņēmējsabiedrībās.

| (26) | Tomēr, ņemot vērā Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu sniegto informāciju, Komisija norāda, ka strīds šajā lietā ir par netiešu kapitāla daļu iegādi, kas ir rezultāts tiešai kapitāla daļu iegādei nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā. Pārvaldītājsabiedrības ir uzņēmējsabiedrības, kuru darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akcijas. Pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību, tāpēc tās nevar radīt nemateriālo vērtību (un attiecīgi arī finanšu nemateriālo vērtību). Nemateriālo vērtību nākamajos līmeņos rada darbojošas uzņēmējsabiedrības, kas veic saimniecisku darbību. Tādējādi šajā konkrētajā lietā ir jānosaka, vai TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu var attiecināt uz netieši iegādātām kapitāla daļām, kas iegūtas, tieši iegādājoties kapitāla daļas nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(26)

Tomēr, ņemot vērā Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu sniegto informāciju, Komisija norāda, ka strīds šajā lietā ir par netiešu kapitāla daļu iegādi, kas ir rezultāts tiešai kapitāla daļu iegādei nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā. Pārvaldītājsabiedrības ir uzņēmējsabiedrības, kuru darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akcijas. Pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību, tāpēc tās nevar radīt nemateriālo vērtību (un attiecīgi arī finanšu nemateriālo vērtību). Nemateriālo vērtību nākamajos līmeņos rada darbojošas uzņēmējsabiedrības, kas veic saimniecisku darbību. Tādējādi šajā konkrētajā lietā ir jānosaka, vai TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu var attiecināt uz netieši iegādātām kapitāla daļām, kas iegūtas, tieši iegādājoties kapitāla daļas nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā.

2.2.   Izmaiņas TRLIS 12. panta 5. punkta formulējumā

| (27) | TRLIS 12. panta virsraksts ir “Vērtības korekcijas – aktīvu vērtības zudums”. Minētā panta 5. punkts stājās spēkā 2002. gada 1. janvārī. Tas tika ieviests Spānijas 1995. gada 27. decembra Uzņēmumu ienākuma nodokļa Likumā 43/1995 ar 2001. gada 27. decembra Likuma 24/2001 (11) 2. panta 5. punktu. Vēlāk TRLIS 12. panta 5. punkts tika iekļauts Karaļa 2004. gada 5. marta dekrētā 4/2004, kurā bija ietverta Spānijas Uzņēmumu ienākuma likuma konsolidētā redakcija (12). |
| --- | --- |

(27)

TRLIS 12. panta virsraksts ir “Vērtības korekcijas – aktīvu vērtības zudums”. Minētā panta 5. punkts stājās spēkā 2002. gada 1. janvārī. Tas tika ieviests Spānijas 1995. gada 27. decembra Uzņēmumu ienākuma nodokļa Likumā 43/1995 ar 2001. gada 27. decembra Likuma 24/2001 (11) 2. panta 5. punktu. Vēlāk TRLIS 12. panta 5. punkts tika iekļauts Karaļa 2004. gada 5. marta dekrētā 4/2004, kurā bija ietverta Spānijas Uzņēmumu ienākuma likuma konsolidētā redakcija (12).

| (28) | TRLIS 12. panta 5. punkts kopš tā ieviešanas Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā ir vairākas reizes grozīts. TRLIS 12. panta 5. punkta sākotnējā projektā, kas ieviests ar Likumu 24/2001, bija noteikts, ka starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes brīdī attiecina uz nerezidentsabiedrības budžeta pozīciju “preces un tiesības” atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa 1991. gada 20. decembra dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju. Atsauce uz “Karaļa 1991. gada 20. decembra dekrētu 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju” 2007. gadā tika aizstāta ar atsauci uz “vispārējās integrācijas metodi, kas noteikta Komerckodeksa 46. pantā un citos īstenošanas noteikumos”. |
| --- | --- |

(28)

TRLIS 12. panta 5. punkts kopš tā ieviešanas Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā ir vairākas reizes grozīts. TRLIS 12. panta 5. punkta sākotnējā projektā, kas ieviests ar Likumu 24/2001, bija noteikts, ka starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes brīdī attiecina uz nerezidentsabiedrības budžeta pozīciju “preces un tiesības” atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa 1991. gada 20. decembra dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju. Atsauce uz “Karaļa 1991. gada 20. decembra dekrētu 1815/1991 par pārskatu konsolidāciju” 2007. gadā tika aizstāta ar atsauci uz “vispārējās integrācijas metodi, kas noteikta Komerckodeksa 46. pantā un citos īstenošanas noteikumos”.

| (29) | Kā norādījušas Spānijas iestādes, šis grozījums tika ieviests, pieņemot 2007. gada 4. jūlija Likumu 16/2007 par grāmatvedības noteikumu reformu un pielāgošanu to saskaņošanai ar ES tiesībām (13). Līdz ar Likuma 16/2007 pieņemšanu tika ieviesti vairāki grozījumi vairākos likumos un tiesību normās, piemēram, TRLIS 12. panta 5. punktā. Ņemot vērā, ka bija vajadzīga atkāpe no Karaļa dekrēta 1815/1991 un ka tas bija jāatjaunina grāmatvedības tiesību aktos ieviesto grozījumu dēļ, tika ietverta atsauce uz Komerckodeksu – augstāka līmeņa tiesību aktu. Spānijas iestādes paskaidroja, ka iepriekš minētais grozījums ir tikai tehnisks, proti, tas nemaina konsolidācijas noteikumus un arī neietekmē finanšu nemateriālās vērtības aprēķina veidu. Spānijas iestādes norāda, ka vispārējās integrācijas metode vienmēr tika izmantota finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanai un ka šis grāmatvedības princips ir ietverts gan Karaļa dekrētā 1815/1991, gan Spānijas Komerckodeksa 46. pantā. |
| --- | --- |

(29)

Kā norādījušas Spānijas iestādes, šis grozījums tika ieviests, pieņemot 2007. gada 4. jūlija Likumu 16/2007 par grāmatvedības noteikumu reformu un pielāgošanu to saskaņošanai ar ES tiesībām (13). Līdz ar Likuma 16/2007 pieņemšanu tika ieviesti vairāki grozījumi vairākos likumos un tiesību normās, piemēram, TRLIS 12. panta 5. punktā. Ņemot vērā, ka bija vajadzīga atkāpe no Karaļa dekrēta 1815/1991 un ka tas bija jāatjaunina grāmatvedības tiesību aktos ieviesto grozījumu dēļ, tika ietverta atsauce uz Komerckodeksu – augstāka līmeņa tiesību aktu. Spānijas iestādes paskaidroja, ka iepriekš minētais grozījums ir tikai tehnisks, proti, tas nemaina konsolidācijas noteikumus un arī neietekmē finanšu nemateriālās vērtības aprēķina veidu. Spānijas iestādes norāda, ka vispārējās integrācijas metode vienmēr tika izmantota finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanai un ka šis grāmatvedības princips ir ietverts gan Karaļa dekrētā 1815/1991, gan Spānijas Komerckodeksa 46. pantā.

| (30) | Pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas Spānija pievienoja TRLIS 12. panta 5. punktam jaunu punktu, lai izpildītu abus minētos Komisijas lēmumus. Lai gan TRLIS 12. panta 5. punkts bija atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas netika oficiāli atcelts, jo to joprojām varēja piemērot atbalsta saņēmēji, kuriem bija tiesiskā paļāvība, ka piešķirtais atbalsts netiks atgūts un ka tā pārejas periods ir atzīts pirmajā un otrajā lēmumā. |
| --- | --- |

(30)

Pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas Spānija pievienoja TRLIS 12. panta 5. punktam jaunu punktu, lai izpildītu abus minētos Komisijas lēmumus. Lai gan TRLIS 12. panta 5. punkts bija atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas netika oficiāli atcelts, jo to joprojām varēja piemērot atbalsta saņēmēji, kuriem bija tiesiskā paļāvība, ka piešķirtais atbalsts netiks atgūts un ka tā pārejas periods ir atzīts pirmajā un otrajā lēmumā.

| (31) | Spānija ieviesa TRLIS 12. panta 5. punktā trešo ievilkumu, kurā bija noteikts, ka finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšana neattiecas uz kapitāla daļu tādu iegādi ES nerezidentsabiedrībās, kas veikta, sākot no 2007. gada 21. decembra (neskarot Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmuma 1. panta 3. punktu un Komisijas 2011. gada 12. janvāra Lēmuma 1. panta 3. punktu attiecībā uz iegādi, ja vienošanās par neatsaucamām saistībām notikusi pirms 2007. gada 21. decembra). Tomēr, ņemot vērā vairākuma kapitāla daļu iegādi struktūrās, kuru rezidentvalstis ir valstis ārpus ES, laikposmā no 2007. gada 21. decembra līdz 2011. gada 21. maijam (datums, kad otrais lēmums publicēts Oficiālajā Vēstnesī), atskaitījumus varētu piemērot, ja tiktu pierādīts, ka pastāv skaidri juridiski šķēršļi uzņēmējdarbības pārrobežu apvienošanai Komisijas 2011. gada 12. janvāra otrā lēmuma 1. panta 4. un 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(31)

Spānija ieviesa TRLIS 12. panta 5. punktā trešo ievilkumu, kurā bija noteikts, ka finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšana neattiecas uz kapitāla daļu tādu iegādi ES nerezidentsabiedrībās, kas veikta, sākot no 2007. gada 21. decembra (neskarot Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmuma 1. panta 3. punktu un Komisijas 2011. gada 12. janvāra Lēmuma 1. panta 3. punktu attiecībā uz iegādi, ja vienošanās par neatsaucamām saistībām notikusi pirms 2007. gada 21. decembra). Tomēr, ņemot vērā vairākuma kapitāla daļu iegādi struktūrās, kuru rezidentvalstis ir valstis ārpus ES, laikposmā no 2007. gada 21. decembra līdz 2011. gada 21. maijam (datums, kad otrais lēmums publicēts Oficiālajā Vēstnesī), atskaitījumus varētu piemērot, ja tiktu pierādīts, ka pastāv skaidri juridiski šķēršļi uzņēmējdarbības pārrobežu apvienošanai Komisijas 2011. gada 12. janvāra otrā lēmuma 1. panta 4. un 5. punkta izpratnē.

2.3.   
  TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvais skaidrojums

| (32) | Galvenajā tiesību normā, proti, TRLIS 12. panta 5. punktā, nav minēts, vai finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu var piemērot tiešai vai netiešai kapitāla daļu iegādei. Tomēr TRLIS 21. pantā ir atsauce uz tiešām un netiešām kapitāla daļām, uzskaitot kritērijus, kādiem jāatbilst nerezidentsabiedrības ienākumiem, lai rezidentsabiedrība varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu. |
| --- | --- |

(32)

Galvenajā tiesību normā, proti, TRLIS 12. panta 5. punktā, nav minēts, vai finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu var piemērot tiešai vai netiešai kapitāla daļu iegādei. Tomēr TRLIS 21. pantā ir atsauce uz tiešām un netiešām kapitāla daļām, uzskaitot kritērijus, kādiem jāatbilst nerezidentsabiedrības ienākumiem, lai rezidentsabiedrība varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu.

2.3.1.   Sākotnējais administratīvais skaidrojums

| (33) | Administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, Spānijas iestādes paskaidroja Komisijai, ka Spānijas nodokļu administrācijas (Dirección General de Tributos, turpmāk “DGT”) konsekventā administratīvā prakse, kā arī Ekonomikas un administratīvās tiesas (Tribunal Económico y Administrativo Central, turpmāk “TEAC”) judikatūra ļauj atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, ko veido kapitāla daļu tieša iegāde (14). Spānijas iestāžu minētie iemesli bija šādi:






  a) | TRLIS 12. panta 5. punkts ir metode, ko izmanto ieguldījumu nolietojuma aprēķinam – nolietojumam, kurš tieši ietekmē nodokļu bāzi. Atskaitījumu pārvaldības mērķiem ir vajadzīga ieguldījumu kontrole, un šādu kontroli var īstenot, tikai tieši iegādājoties kapitāla daļas uzņēmējsabiedrībās, kas darbojas pirmajā līmenī; |
| --- | --- | --- |

(33)

Administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, Spānijas iestādes paskaidroja Komisijai, ka Spānijas nodokļu administrācijas (Dirección General de Tributos, turpmāk “DGT”) konsekventā administratīvā prakse, kā arī Ekonomikas un administratīvās tiesas (Tribunal Económico y Administrativo Central, turpmāk “TEAC”) judikatūra ļauj atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, ko veido kapitāla daļu tieša iegāde (14). Spānijas iestāžu minētie iemesli bija šādi:

a)

TRLIS 12. panta 5. punkts ir metode, ko izmanto ieguldījumu nolietojuma aprēķinam – nolietojumam, kurš tieši ietekmē nodokļu bāzi. Atskaitījumu pārvaldības mērķiem ir vajadzīga ieguldījumu kontrole, un šādu kontroli var īstenot, tikai tieši iegādājoties kapitāla daļas uzņēmējsabiedrībās, kas darbojas pirmajā līmenī;

| b) | loģiskais pamats prasībām, kas noteiktas TRLIS 21. pantā attiecībā uz nerezidentsabiedrības saimnieciskās darbības veikšanu ārvalstīs un uzņēmumu ienākuma nodoklim līdzīga nodokļa piemērošanu, ir noteikumi par ļaunprātīgas rīcības novēršanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

b)

loģiskais pamats prasībām, kas noteiktas TRLIS 21. pantā attiecībā uz nerezidentsabiedrības saimnieciskās darbības veikšanu ārvalstīs un uzņēmumu ienākuma nodoklim līdzīga nodokļa piemērošanu, ir noteikumi par ļaunprātīgas rīcības novēršanu nodokļu jomā;

| c) | turklāt TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas tikai uz iegādi, ko veic pirmajā līmenī, ņemot vērā, ka saskaņā ar TRLIS 21. pantu, lai varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu, ir tikai jāiegādājas vismaz 5 % akciju nerezidentsabiedrības pašu kapitālā. Šis īpatsvars neietver ne konsolidāciju ar pirmā līmeņa nerezidentsabiedrību, ne konsolidāciju ar otrā vai tālāka līmeņa nerezidentsabiedrības meitassabiedrībām. Nemateriālā vērtība otrajā vai tālākā līmenī var rasties tikai pēc konsolidācijas; |
| --- | --- |

c)

turklāt TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas tikai uz iegādi, ko veic pirmajā līmenī, ņemot vērā, ka saskaņā ar TRLIS 21. pantu, lai varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu, ir tikai jāiegādājas vismaz 5 % akciju nerezidentsabiedrības pašu kapitālā. Šis īpatsvars neietver ne konsolidāciju ar pirmā līmeņa nerezidentsabiedrību, ne konsolidāciju ar otrā vai tālāka līmeņa nerezidentsabiedrības meitassabiedrībām. Nemateriālā vērtība otrajā vai tālākā līmenī var rasties tikai pēc konsolidācijas;

| d) | turklāt nodokļu administrācijai ir jāpārrauga finanšu nemateriālās vērtības atskaitījuma piemērošana. Šo kontroli var īstenot tikai ar Spānijas rezidentsabiedrības starpniecību. Spānijas nodokļu administrācija patiešām var viegli pārraudzīt, vai kapitāla daļas ir pirmajā līmenī, jo kapitāla daļas ir daļa no Spānijas rezidentsabiedrības aktīviem. Spānijas nodokļu administrācijai būtu grūtāk pārraudzīt nemateriālo vērtību, kas rodas tālāku līmeņu nerezidentsabiedrībās, jo kapitāla daļas iegrāmato kā nerezidentsabiedrību aktīvus, kam nav piemērojama Spānijas nodokļu administrācijas īstenotā kontrole. |
| --- | --- |

d)

turklāt nodokļu administrācijai ir jāpārrauga finanšu nemateriālās vērtības atskaitījuma piemērošana. Šo kontroli var īstenot tikai ar Spānijas rezidentsabiedrības starpniecību. Spānijas nodokļu administrācija patiešām var viegli pārraudzīt, vai kapitāla daļas ir pirmajā līmenī, jo kapitāla daļas ir daļa no Spānijas rezidentsabiedrības aktīviem. Spānijas nodokļu administrācijai būtu grūtāk pārraudzīt nemateriālo vērtību, kas rodas tālāku līmeņu nerezidentsabiedrībās, jo kapitāla daļas iegrāmato kā nerezidentsabiedrību aktīvus, kam nav piemērojama Spānijas nodokļu administrācijas īstenotā kontrole.

| (34) | Formālajā izmeklēšanas procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts šis lēmums, Spānijas iestādēm tika prasīts iesniegt to nodokļu administrācijas administratīvo skaidrojumu (consultas) sarakstu, kas attiecas uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu. Spānijas iestādes iesniedza (15)2002. gada 4. oktobra administratīvā skaidrojuma 1490-02 un 2005. gada 10. marta administratīvā skaidrojuma V0391-05 kopijas (16). Minētie administratīvie skaidrojumi apliecina, ka kopš TRLIS 12. panta 5. punkta pieņemšanas DGT ir skaidri izslēgusi no tā piemērošanas jomas kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(34)

Formālajā izmeklēšanas procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts šis lēmums, Spānijas iestādēm tika prasīts iesniegt to nodokļu administrācijas administratīvo skaidrojumu (consultas) sarakstu, kas attiecas uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu. Spānijas iestādes iesniedza (15)2002. gada 4. oktobra administratīvā skaidrojuma 1490-02 un 2005. gada 10. marta administratīvā skaidrojuma V0391-05 kopijas (16). Minētie administratīvie skaidrojumi apliecina, ka kopš TRLIS 12. panta 5. punkta pieņemšanas DGT ir skaidri izslēgusi no tā piemērošanas jomas kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā.

| (35) | Spānijas iestādēm arī tika prasīts iesniegt to TEAC lietu sarakstu, kuras attiecas uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu. Spānijas iestādes iesniedza (17) četru TEAC rezolūciju (18) kopijas, kas apliecināja, ka kapitāla daļu netieša iegāde, kura izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, nebija iekļauta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Argumentus, pamatojoties uz kuriem netieša iegāde nebija ietverta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā un kuri noteikti DGT consultas un TEAC rezolūcijās, var apkopot šādi:






  a) | viena no TRLIS 12. panta 5. punktā noteiktajām prasībām ir tāda, ka nemateriālā vērtība, kas izriet no starpības starp kapitāla daļu pirkuma cenu un to bilances vērtību, jāattiecina uz iegādātās nerezidentsabiedrības aktīviem; |
| --- | --- | --- |

(35)

Spānijas iestādēm arī tika prasīts iesniegt to TEAC lietu sarakstu, kuras attiecas uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu. Spānijas iestādes iesniedza (17) četru TEAC rezolūciju (18) kopijas, kas apliecināja, ka kapitāla daļu netieša iegāde, kura izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, nebija iekļauta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Argumentus, pamatojoties uz kuriem netieša iegāde nebija ietverta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā un kuri noteikti DGT consultas un TEAC rezolūcijās, var apkopot šādi:

a)

viena no TRLIS 12. panta 5. punktā noteiktajām prasībām ir tāda, ka nemateriālā vērtība, kas izriet no starpības starp kapitāla daļu pirkuma cenu un to bilances vērtību, jāattiecina uz iegādātās nerezidentsabiedrības aktīviem;

| b) | nemateriālā vērtība rodas uzņēmējsabiedrībās, kas darbojas. Saimnieciskās darbības rezultātā tiek radīts nemateriāls aktīvs, ko veido klientu portfelis, ģeogrāfiskā atrašanās vieta, zinātība, cilvēkresursi, reputācija utt. Galu galā pirkuma cena ir augstāka nekā tā, kas iegrāmatota kā bilances vērtība. Tāpēc finanšu nemateriālā vērtība var rasties, tikai tieši iegādājoties darbojošos uzņēmējsabiedrību, no starpības starp pirkuma cenu un bilances vērtību, kamēr vien šī starpība nav attiecināma uz uzņēmējsabiedrības aktīvu radīto raksturīgo pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

b)

nemateriālā vērtība rodas uzņēmējsabiedrībās, kas darbojas. Saimnieciskās darbības rezultātā tiek radīts nemateriāls aktīvs, ko veido klientu portfelis, ģeogrāfiskā atrašanās vieta, zinātība, cilvēkresursi, reputācija utt. Galu galā pirkuma cena ir augstāka nekā tā, kas iegrāmatota kā bilances vērtība. Tāpēc finanšu nemateriālā vērtība var rasties, tikai tieši iegādājoties darbojošos uzņēmējsabiedrību, no starpības starp pirkuma cenu un bilances vērtību, kamēr vien šī starpība nav attiecināma uz uzņēmējsabiedrības aktīvu radīto raksturīgo pievienoto vērtību;

| c) | lai noteiktu finanšu nemateriālās vērtības summu (starpību starp pirkuma cenu un bilances vērtību, kas nav attiecināma uz nerezidentsabiedrības tīro vērtību), jāveic šādas trīs darbības: 1) jāaprēķina starpība starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību; bilances vērtībai jāatspoguļo pašu kapitāla daļa, kas atbilst rezidentsabiedrības ieguldījumam nerezidentsabiedrībā; 2) starpība starp abām minētajām vērtībām jāattiecina uz nerezidentsabiedrības aktīviem, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu atbilstoši pārskatu konsolidācijas noteikumos paredzētajiem kritērijiem (19); 3) atlikusī summa ir finanšu nemateriālā vērtība, ko var atskaitīt no nodokļu bāzes, nepārsniedzot vienu divdesmitdaļu no vērtības gadā; |
| --- | --- |

c)

lai noteiktu finanšu nemateriālās vērtības summu (starpību starp pirkuma cenu un bilances vērtību, kas nav attiecināma uz nerezidentsabiedrības tīro vērtību), jāveic šādas trīs darbības: 1) jāaprēķina starpība starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību; bilances vērtībai jāatspoguļo pašu kapitāla daļa, kas atbilst rezidentsabiedrības ieguldījumam nerezidentsabiedrībā; 2) starpība starp abām minētajām vērtībām jāattiecina uz nerezidentsabiedrības aktīviem, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu atbilstoši pārskatu konsolidācijas noteikumos paredzētajiem kritērijiem (19); 3) atlikusī summa ir finanšu nemateriālā vērtība, ko var atskaitīt no nodokļu bāzes, nepārsniedzot vienu divdesmitdaļu no vērtības gadā;

| d) | pārvaldītājsabiedrības ir struktūras, kuru darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos struktūru akcijas, tāpēc pārvaldītājsabiedrības neveic uzņēmējdarbību vai saimniecisku darbību. Saskaņā ar TRLIS 12. panta 5. punktu, ja Spānijas rezidentsabiedrība iegādājas kapitāla daļu nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā (kuras pamatdarbība ir citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akciju iegūšana īpašumā un aktīvu pārvaldība), starpība starp pirkuma cenu un pārvaldītājsabiedrības pašu kapitāla bilances vērtību jāiegrāmato kā pārvaldītājsabiedrības aktīvs, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu. Tā kā pārvaldītājsabiedrības aktīvi ir kapitāla daļas darbojošās nerezidentsabiedrībās, tās aktīvu tirgus vērtība ir vienāda ar akciju pirkuma cenu un tāpēc finanšu nemateriālā vērtība nerodas. Saskaņā ar šo skaidrojumu finanšu nemateriālā vērtība var rasties, tikai tieši iegādājoties darbojošos uzņēmējsabiedrību, no starpības starp pirkuma cenu un bilances vērtību, kamēr vien šī starpība ir tieši attiecināma uz iegādātās uzņēmējsabiedrības preču un tiesību radīto raksturīgo pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

d)

pārvaldītājsabiedrības ir struktūras, kuru darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos struktūru akcijas, tāpēc pārvaldītājsabiedrības neveic uzņēmējdarbību vai saimniecisku darbību. Saskaņā ar TRLIS 12. panta 5. punktu, ja Spānijas rezidentsabiedrība iegādājas kapitāla daļu nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā (kuras pamatdarbība ir citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akciju iegūšana īpašumā un aktīvu pārvaldība), starpība starp pirkuma cenu un pārvaldītājsabiedrības pašu kapitāla bilances vērtību jāiegrāmato kā pārvaldītājsabiedrības aktīvs, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu. Tā kā pārvaldītājsabiedrības aktīvi ir kapitāla daļas darbojošās nerezidentsabiedrībās, tās aktīvu tirgus vērtība ir vienāda ar akciju pirkuma cenu un tāpēc finanšu nemateriālā vērtība nerodas. Saskaņā ar šo skaidrojumu finanšu nemateriālā vērtība var rasties, tikai tieši iegādājoties darbojošos uzņēmējsabiedrību, no starpības starp pirkuma cenu un bilances vērtību, kamēr vien šī starpība ir tieši attiecināma uz iegādātās uzņēmējsabiedrības preču un tiesību radīto raksturīgo pievienoto vērtību.

| (36) | Spānijas iestāžu konsekventā administratīvā prakse, kas ļāva atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, kura izriet tikai no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās, turpināja būt spēkā pat pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas (20). |
| --- | --- |

(36)

Spānijas iestāžu konsekventā administratīvā prakse, kas ļāva atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, kura izriet tikai no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās, turpināja būt spēkā pat pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas (20).

2.3.2.   Jaunais administratīvais skaidrojums

| (37) | DGT2012. gada 21. martā pēc kādas Spānijas uzņēmējsabiedrības pieprasījuma sniegt atzinumu par nodokļiem pieņēma saistošo skaidrojumu V0608-12 (21), kurā noteikts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ļauj atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību ne tikai no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās, bet arī no kapitāla daļu netiešas iegādes, kas izriet no iepriekš veiktas kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(37)

DGT2012. gada 21. martā pēc kādas Spānijas uzņēmējsabiedrības pieprasījuma sniegt atzinumu par nodokļiem pieņēma saistošo skaidrojumu V0608-12 (21), kurā noteikts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ļauj atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību ne tikai no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās, bet arī no kapitāla daļu netiešas iegādes, kas izriet no iepriekš veiktas kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā.

| (38) | Iepriekš minētajā consulta vinculante DGT atzina atkāpi no sava sākotnējā TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojuma attiecībā uz tā piemērošanu netiešai kapitāla daļu iegādei. Attiecīgi DGT mainīja kritēriju, ar kuru tā bija pamatojusi savas iepriekšējās atbildes uz Spānijas uzņēmējsabiedrību jautājumiem par šo tematu. |
| --- | --- |

(38)

Iepriekš minētajā consulta vinculante DGT atzina atkāpi no sava sākotnējā TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojuma attiecībā uz tā piemērošanu netiešai kapitāla daļu iegādei. Attiecīgi DGT mainīja kritēriju, ar kuru tā bija pamatojusi savas iepriekšējās atbildes uz Spānijas uzņēmējsabiedrību jautājumiem par šo tematu.

| (39) | Turklāt TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūcijā (22) piekrita DGT nostājai attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu netiešai kapitāla daļu iegādei. Lai gan minētā rezolūcija attiecās uz citu jautājumu un attiecīgā uzņēmējsabiedrība bija cita, nevis iepriekš minētajā DGT2012. gada 21. martaconsulta vinculante norādītā, TEAC atzina atkāpi no savas iepriekšējās doktrīnas, paplašinot finanšu nemateriālās vērtības atskaitījuma piemērošanu līdz netiešai kapitāla daļu iegādei, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūcijā (22) piekrita DGT nostājai attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu netiešai kapitāla daļu iegādei. Lai gan minētā rezolūcija attiecās uz citu jautājumu un attiecīgā uzņēmējsabiedrība bija cita, nevis iepriekš minētajā DGT2012. gada 21. martaconsulta vinculante norādītā, TEAC atzina atkāpi no savas iepriekšējās doktrīnas, paplašinot finanšu nemateriālās vērtības atskaitījuma piemērošanu līdz netiešai kapitāla daļu iegādei, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes.

| (40) | TEAC arī atzīst atkāpi no savas iepriekšējās doktrīnas. Kā norādījusi TEAC, tās iepriekšējās doktrīnas pamatā bija pienākums, kas paredzēts 15. pantā Karaļa 2004. gada 30. jūlija dekrētā 1777/2004 par Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa īstenošanas noteikumiem, kurā ir ekskluzīva atsauce uz tieši iegādātu uzņēmējsabiedrību. Tomēr, ņemot vērā strīdu par TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojumu un abus Eiropas Komisijas pieņemtos lēmumus, TEAC atkārtoti izvērtēja savu iepriekšējo doktrīnu. Būtībā DGT un TEAC minētos iemeslus var apkopt šādi:






  a) | pirmkārt, DGT un TEAC atsaucas uz TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu, lai apgalvotu, ka arī netiešai iegādei var piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu. Kā norādījušas DGT un TEAC, prasību par saimnieciskas darbības veikšanu var izpildīt, ja uzņēmējsabiedrība darbojas arī otrajā vai tālākā līmenī. Proti, DGT un TEAC atsaucas uz TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otro daļu, kurā ir skaidri noteikts, ka minētais noteikums attiecas arī uz dividendēm, ko iegūst no tiešām vai netiešām kapitāla daļām. DGT un TEAC secina, ka faktam, ka uzņēmējsabiedrība darbojas otrajā vai tālākā līmenī, nevajadzētu būt par šķērsli TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētā atskaitījuma piemērošanai; |
| --- | --- | --- |

(40)

TEAC arī atzīst atkāpi no savas iepriekšējās doktrīnas. Kā norādījusi TEAC, tās iepriekšējās doktrīnas pamatā bija pienākums, kas paredzēts 15. pantā Karaļa 2004. gada 30. jūlija dekrētā 1777/2004 par Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa īstenošanas noteikumiem, kurā ir ekskluzīva atsauce uz tieši iegādātu uzņēmējsabiedrību. Tomēr, ņemot vērā strīdu par TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojumu un abus Eiropas Komisijas pieņemtos lēmumus, TEAC atkārtoti izvērtēja savu iepriekšējo doktrīnu. Būtībā DGT un TEAC minētos iemeslus var apkopt šādi:

a)

pirmkārt, DGT un TEAC atsaucas uz TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu, lai apgalvotu, ka arī netiešai iegādei var piemērot TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu. Kā norādījušas DGT un TEAC, prasību par saimnieciskas darbības veikšanu var izpildīt, ja uzņēmējsabiedrība darbojas arī otrajā vai tālākā līmenī. Proti, DGT un TEAC atsaucas uz TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otro daļu, kurā ir skaidri noteikts, ka minētais noteikums attiecas arī uz dividendēm, ko iegūst no tiešām vai netiešām kapitāla daļām. DGT un TEAC secina, ka faktam, ka uzņēmējsabiedrība darbojas otrajā vai tālākā līmenī, nevajadzētu būt par šķērsli TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētā atskaitījuma piemērošanai;

| b) | otrkārt, DGT un TEAC atsaucas uz attiecīgā noteikuma loģisko pamatu, proti, ņemot vērā, ka TRLIS 12. panta 5. punkta mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju un ieguldījumus ārvalstīs, Spānijas uzņēmējsabiedrību ieguldījumu nerezidējošās pārvaldītājsabiedrībās neiekļaušana TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā būtu pretrunā attiecīgās tiesību normas garam. Turklāt DGT un TEAC apgalvo, ka reālā ekonomikas situācija liecina, ka kapitāla daļu iegādi nerezidentsabiedrībās bieži īsteno, iegādājoties pārvaldītājsabiedrību. Fakts, ka ieguldījumi tiek veikti, iegādājoties pārvaldītājsabiedrības akcijas, ir attaisnojošs apstāklis, kas ir atkarīgs nevis no uzņēmējsabiedrības, kura iegādājas pārvaldītājsabiedrību, bet gan no tā, kā tirgus ir strukturēts. Pastarpinātu uzņēmējsabiedrību, piemēram, pārvaldītājsabiedrību, klātbūtnei nevajadzētu būt par šķērsli ieguldījumu veikšanai vai par iemeslu diskriminācijai starp dažādiem iegādes veidiem; |
| --- | --- |

b)

otrkārt, DGT un TEAC atsaucas uz attiecīgā noteikuma loģisko pamatu, proti, ņemot vērā, ka TRLIS 12. panta 5. punkta mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju un ieguldījumus ārvalstīs, Spānijas uzņēmējsabiedrību ieguldījumu nerezidējošās pārvaldītājsabiedrībās neiekļaušana TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā būtu pretrunā attiecīgās tiesību normas garam. Turklāt DGT un TEAC apgalvo, ka reālā ekonomikas situācija liecina, ka kapitāla daļu iegādi nerezidentsabiedrībās bieži īsteno, iegādājoties pārvaldītājsabiedrību. Fakts, ka ieguldījumi tiek veikti, iegādājoties pārvaldītājsabiedrības akcijas, ir attaisnojošs apstāklis, kas ir atkarīgs nevis no uzņēmējsabiedrības, kura iegādājas pārvaldītājsabiedrību, bet gan no tā, kā tirgus ir strukturēts. Pastarpinātu uzņēmējsabiedrību, piemēram, pārvaldītājsabiedrību, klātbūtnei nevajadzētu būt par šķērsli ieguldījumu veikšanai vai par iemeslu diskriminācijai starp dažādiem iegādes veidiem;

| c) | treškārt, DGT un TEAC apgalvo, ka Komisijas pirmā un otrā lēmuma formulējumā konsekventi ir atsauces gan uz tiešu, gan netiešu iegādi. No abu lēmumu formulējuma DGT un TEAC secina, ka Eiropas Komisija atzīst finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu gan attiecībā uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi; |
| --- | --- |

c)

treškārt, DGT un TEAC apgalvo, ka Komisijas pirmā un otrā lēmuma formulējumā konsekventi ir atsauces gan uz tiešu, gan netiešu iegādi. No abu lēmumu formulējuma DGT un TEAC secina, ka Eiropas Komisija atzīst finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu gan attiecībā uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi;

| d) | ceturtkārt, DGT arī atzīst, ka šis skaidrojums ir pieņemts, lai gan Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 15. pantā ir noteikts pienākums sniegt informāciju. Noteikumu 15. pantā ir paredzēta ekskluzīva prasība sniegt informāciju par tieši iegādāto uzņēmējsabiedrību, lai varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktu. Ja atskaitījums būtu attiecināms arī uz netiešām iegādēm, būtu bijis loģiski labākas pārredzamības labad iekļaut arī netiešu iegādi. Tomēr tam nevajadzētu traucēt plaši skaidrot TRLIS 12. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

d)

ceturtkārt, DGT arī atzīst, ka šis skaidrojums ir pieņemts, lai gan Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu 15. pantā ir noteikts pienākums sniegt informāciju. Noteikumu 15. pantā ir paredzēta ekskluzīva prasība sniegt informāciju par tieši iegādāto uzņēmējsabiedrību, lai varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktu. Ja atskaitījums būtu attiecināms arī uz netiešām iegādēm, būtu bijis loģiski labākas pārredzamības labad iekļaut arī netiešu iegādi. Tomēr tam nevajadzētu traucēt plaši skaidrot TRLIS 12. panta 5. punktu;

| e) | Visbeidzot, lai atskaitījumu piemērotu netiešai iegādei, netiešā kapitāla daļa jāpārvērš tiešā kapitāla daļā, veicot iepriekšēju apvienošanu. Ja no fiskālā viedokļa iegādi, kuras rezultātā notiek uzņēmējdarbības apvienošana, uzskatītu par atšķirīgu no kapitāla daļu iegādes, kuras rezultātā nenotiek apvienošana, tas būtu pretrunā fiskālās neitralitātes principam. DGT un TEAC secina, ka atskaitījumam jābūt iespējamam arī citos kapitāla daļu līmeņos. Šajā nolūkā ar konsolidētu bilanci vai jebkādiem citiem juridiskiem līdzekļiem jāpierāda, ka daļa no kapitāla daļu pirkuma cenas atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai, kāda ir “netieši” iegādātā darbojošās uzņēmējsabiedrības kapitāla daļai. |
| --- | --- |

e)

Visbeidzot, lai atskaitījumu piemērotu netiešai iegādei, netiešā kapitāla daļa jāpārvērš tiešā kapitāla daļā, veicot iepriekšēju apvienošanu. Ja no fiskālā viedokļa iegādi, kuras rezultātā notiek uzņēmējdarbības apvienošana, uzskatītu par atšķirīgu no kapitāla daļu iegādes, kuras rezultātā nenotiek apvienošana, tas būtu pretrunā fiskālās neitralitātes principam. DGT un TEAC secina, ka atskaitījumam jābūt iespējamam arī citos kapitāla daļu līmeņos. Šajā nolūkā ar konsolidētu bilanci vai jebkādiem citiem juridiskiem līdzekļiem jāpierāda, ka daļa no kapitāla daļu pirkuma cenas atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai, kāda ir “netieši” iegādātā darbojošās uzņēmējsabiedrības kapitāla daļai.

| (41) | Abas TEAC rezolūcijas, proti, 00/2842/2009 un 00/4871/2009, tika pārsūdzētas Audiencia Nacional – Spānijas specializētā augstākajā tiesā. Audiencia Nacional savā 2014. gada 6. februāra spriedumā (23) neatzina jauno administratīvo skaidrojumu un apstiprināja DGT un TEAC izmantotos sākotnējos kritērijus, saskaņā ar kuriem kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, nav ietverta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Audiencia Nacional savā spriedumā uzskata, ka nemateriālā vērtība – un tādējādi arī finanšu nemateriālā vērtība – var rasties tikai darbojošās uzņēmējsabiedrībās, kas veic saimniecisku darbību. Pārvaldītājsabiedrības ir uzņēmējsabiedrības, kuru pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akcijas. Ņemot vērā, ka pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību, tās nevar radīt nemateriālo vērtību (un attiecīgi arī finanšu nemateriālo vērtību). |
| --- | --- |

(41)

Abas TEAC rezolūcijas, proti, 00/2842/2009 un 00/4871/2009, tika pārsūdzētas Audiencia Nacional – Spānijas specializētā augstākajā tiesā. Audiencia Nacional savā 2014. gada 6. februāra spriedumā (23) neatzina jauno administratīvo skaidrojumu un apstiprināja DGT un TEAC izmantotos sākotnējos kritērijus, saskaņā ar kuriem kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, nav ietverta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Audiencia Nacional savā spriedumā uzskata, ka nemateriālā vērtība – un tādējādi arī finanšu nemateriālā vērtība – var rasties tikai darbojošās uzņēmējsabiedrībās, kas veic saimniecisku darbību. Pārvaldītājsabiedrības ir uzņēmējsabiedrības, kuru pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akcijas. Ņemot vērā, ka pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību, tās nevar radīt nemateriālo vērtību (un attiecīgi arī finanšu nemateriālo vērtību).

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (42) | Komisija 2013. gada 17. jūlija vēstulē informēja Spānijas iestādes, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz ietekmi, ko radījis TRLIS 12. panta 5. punkta jaunais administratīvais skaidrojums, kuru Spānijas iestādes ieviesa pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(42)

Komisija 2013. gada 17. jūlija vēstulē informēja Spānijas iestādes, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz ietekmi, ko radījis TRLIS 12. panta 5. punkta jaunais administratīvais skaidrojums, kuru Spānijas iestādes ieviesa pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas.

| (43) | Savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanas procedūru Komisija uzskatīja, ka jaunais administratīvais skaidrojums paplašina tā pasākuma piemērošanas jomu, kas bija Komisijas veiktās izmeklēšanas priekšmets pirmajā un otrajā lēmumā, jo turpmāk pasākums būtu piemērojams ne tikai finanšu nemateriālajai vērtībai, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes ārvalstu uzņēmējsabiedrībās, bet arī finanšu nemateriālajai vērtībai, kas izriet no netiešas iegādes. |
| --- | --- |

(43)

Savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanas procedūru Komisija uzskatīja, ka jaunais administratīvais skaidrojums paplašina tā pasākuma piemērošanas jomu, kas bija Komisijas veiktās izmeklēšanas priekšmets pirmajā un otrajā lēmumā, jo turpmāk pasākums būtu piemērojams ne tikai finanšu nemateriālajai vērtībai, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes ārvalstu uzņēmējsabiedrībās, bet arī finanšu nemateriālajai vērtībai, kas izriet no netiešas iegādes.

| (44) | Komisija provizoriski secināja, ka ar jauno administratīvo skaidrojumu ir paplašināta tādas shēmas piemērošanas joma, kas jau atzīta par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, kurš nebija paziņots Komisijai, un tāpēc tā ir nelikumīgs atbalsts. Komisija pauda šaubas, vai atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(44)

Komisija provizoriski secināja, ka ar jauno administratīvo skaidrojumu ir paplašināta tādas shēmas piemērošanas joma, kas jau atzīta par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, kurš nebija paziņots Komisijai, un tāpēc tā ir nelikumīgs atbalsts. Komisija pauda šaubas, vai atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (45) | Komisija provizoriski uzskatīja, ka atbalsts jāatgūst un ka pirmajā un otrajā lēmumā atzīto tiesisko paļāvību nevar paplašināt (ar atpakaļejošu spēku), aptverot arī situācijas (netiešu iegādi), uz kurām atbilstoši Spānijas iestāžu konsekventajai administratīvajai praksei pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī neattiecās apstrīdētā pasākuma piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(45)

Komisija provizoriski uzskatīja, ka atbalsts jāatgūst un ka pirmajā un otrajā lēmumā atzīto tiesisko paļāvību nevar paplašināt (ar atpakaļejošu spēku), aptverot arī situācijas (netiešu iegādi), uz kurām atbilstoši Spānijas iestāžu konsekventajai administratīvajai praksei pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī neattiecās apstrīdētā pasākuma piemērošanas joma.

| (46) | Komisija nolēma saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (24) 11. panta 1. punktu izdot pārtraukšanas rīkojumu, pieprasot Spānijas iestādēm apturēt jebkādu atbalstu, līdz Komisija pieņems galīgu lēmumu. |
| --- | --- |

(46)

Komisija nolēma saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (24) 11. panta 1. punktu izdot pārtraukšanas rīkojumu, pieprasot Spānijas iestādēm apturēt jebkādu atbalstu, līdz Komisija pieņems galīgu lēmumu.

| (47) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (25). Komisija aicināja Spānijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(47)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (25). Komisija aicināja Spānijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

4.   SPĀNIJAS IESTĀŽU UN IEINTERESĒTO PERSONU NOSTĀJA

| (48) | Komisija saņēma piezīmes no Spānijas iestādēm un piecām ieinteresētajām trešām personām, proti, Telefónica, Iberdrola, Santander, Abertis un Axa. Visas ieinteresētās personas piekrita Spānijas iestāžu nostājai. |
| --- | --- |

(48)

Komisija saņēma piezīmes no Spānijas iestādēm un piecām ieinteresētajām trešām personām, proti, Telefónica, Iberdrola, Santander, Abertis un Axa. Visas ieinteresētās personas piekrita Spānijas iestāžu nostājai.

| (49) | Ne Spānijas iestādes, ne ieinteresētās personas nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka jaunais administratīvais skaidrojums ir jauns atbalsts, un tās uzskata, ka tiesiskā paļāvība būtu attiecināma arī uz netiešu kapitāla daļu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(49)

Ne Spānijas iestādes, ne ieinteresētās personas nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka jaunais administratīvais skaidrojums ir jauns atbalsts, un tās uzskata, ka tiesiskā paļāvība būtu attiecināma arī uz netiešu kapitāla daļu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā.

A.   PASĀKUMAM PIEMĪTOŠĀS JAUNA ATBALSTA IEZĪMES

| (50) | Saskaņā ar Spānijas iestādēm un piecām ieinteresētajām personām jaunais administratīvais skaidrojums nav jauns atbalsts turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Spānijas iestādēm un piecām ieinteresētajām personām jaunais administratīvais skaidrojums nav jauns atbalsts turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

4.1.   Sākotnējais administratīvais skaidrojums nav galīgs un nav nozīmīga un sistemātiska administratīvā prakse

| (51) | Spānijas iestādes atsaucās uz DGT noteikto sākotnējo administratīvo skaidrojumu, kas ietverts 2002. gada 4. oktobraconsultas 1490-02 un 2005. gada 10. martaconsultas V0391-05 un kas ļauj atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību attiecībā uz kapitāla daļu tiešu iegādi darbojošās nerezidentsabiedrībās, kamēr vien nerezidentsabiedrības gūtie ienākumi atbilst TRLIS 21. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Spānijas iestādes paskaidroja, ka argumentācija, ar ko pamatots to sākotnējais TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvais skaidrojums, kā atspoguļots abās attiecīgajās consultas, ir šāda: nemateriālā vērtība nevar rasties pārvaldītājsabiedrības atsevišķajos pārskatos. |
| --- | --- |

(51)

Spānijas iestādes atsaucās uz DGT noteikto sākotnējo administratīvo skaidrojumu, kas ietverts 2002. gada 4. oktobraconsultas 1490-02 un 2005. gada 10. martaconsultas V0391-05 un kas ļauj atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību attiecībā uz kapitāla daļu tiešu iegādi darbojošās nerezidentsabiedrībās, kamēr vien nerezidentsabiedrības gūtie ienākumi atbilst TRLIS 21. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Spānijas iestādes paskaidroja, ka argumentācija, ar ko pamatots to sākotnējais TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvais skaidrojums, kā atspoguļots abās attiecīgajās consultas, ir šāda: nemateriālā vērtība nevar rasties pārvaldītājsabiedrības atsevišķajos pārskatos.

| (52) | Spānijas iestādes un ieinteresētās personas apgalvo, ka administratīvais skaidrojums nav nozīmīga administratīvā prakse. DGT noteiktie administratīvie skaidrojumi nav tiesību avots un nav saistoši ne tiesām, ne pilsoņiem; tie ir saistoši vienīgi nodokļu administrācijai. Šis saistošais aspekts nozīmē, ka nodokļu administrācijai ir pienākums izmantot vienus un tos pašus kritērijus, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem. Turklāt Spānijas iestādes paskaidroja, ka consulta 1490-02 nav saistoša nodokļu administrācijai un ka tai ir vienīgi informatīva nozīme attiecībā uz trešām personām. Consulta V0391-05 ir saistoša nodokļu administrācijai. Ja pastāv neatbilstības attiecībā uz administratīvajā skaidrojumā noteiktajiem kritērijiem, nodokļu maksātājs var iesniegt apelāciju kompetentajās tiesās. Tāpēc valstu tiesām administratīvajā skaidrojumā noteiktie kritēriji nav saistoši. |
| --- | --- |

(52)

Spānijas iestādes un ieinteresētās personas apgalvo, ka administratīvais skaidrojums nav nozīmīga administratīvā prakse. DGT noteiktie administratīvie skaidrojumi nav tiesību avots un nav saistoši ne tiesām, ne pilsoņiem; tie ir saistoši vienīgi nodokļu administrācijai. Šis saistošais aspekts nozīmē, ka nodokļu administrācijai ir pienākums izmantot vienus un tos pašus kritērijus, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem. Turklāt Spānijas iestādes paskaidroja, ka consulta 1490-02 nav saistoša nodokļu administrācijai un ka tai ir vienīgi informatīva nozīme attiecībā uz trešām personām. Consulta V0391-05 ir saistoša nodokļu administrācijai. Ja pastāv neatbilstības attiecībā uz administratīvajā skaidrojumā noteiktajiem kritērijiem, nodokļu maksātājs var iesniegt apelāciju kompetentajās tiesās. Tāpēc valstu tiesām administratīvajā skaidrojumā noteiktie kritēriji nav saistoši.

| (53) | Saskaņā ar Spānijas iestādēm Komisija ir kļūdījusies, lēmumā par procedūras sākšanu nosakot, ka “Finanšu ministrijas noteiktais jaunais skaidrojums tika apstiprināts ar TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūciju”. DGT un TEAC ir neatkarīgas iestādes — DGT ir daļa no administrācijas, savukārt TEAC Eiropas Tiesa ir atzinusi par tiesu (26). TEAC izvērtē nodokļu tiesību aktu piemērošanu un nosaka doktrīnu un kritērijus, kas pārējai administrācijai jāpiemēro. Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka TEAC ir nevis tiesa, bet nodokļu administrācijā integrēta struktūrvienība, kas ir atkarīga no Finanšu ministrijas. Tās arī apgalvo, ka TEAC doktrīna nav daļa no tiesiskās kārtības. Lai gan tās doktrīna ir saistoša nodokļu administrācijai, tā atrodas turpmāku tiesas instanču kontrolē. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar Spānijas iestādēm Komisija ir kļūdījusies, lēmumā par procedūras sākšanu nosakot, ka “Finanšu ministrijas noteiktais jaunais skaidrojums tika apstiprināts ar TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūciju”. DGT un TEAC ir neatkarīgas iestādes — DGT ir daļa no administrācijas, savukārt TEAC Eiropas Tiesa ir atzinusi par tiesu (26). TEAC izvērtē nodokļu tiesību aktu piemērošanu un nosaka doktrīnu un kritērijus, kas pārējai administrācijai jāpiemēro. Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka TEAC ir nevis tiesa, bet nodokļu administrācijā integrēta struktūrvienība, kas ir atkarīga no Finanšu ministrijas. Tās arī apgalvo, ka TEAC doktrīna nav daļa no tiesiskās kārtības. Lai gan tās doktrīna ir saistoša nodokļu administrācijai, tā atrodas turpmāku tiesas instanču kontrolē.

| (54) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka administratīvais skaidrojums un tajā ietvertie kritēriji nav galīgi un ka tos var vienmēr mainīt, kamēr vien to var objektīvi pamatot. Šajā saistībā Spānijas iestādes atsaucas uz 2003. gada 17. decembra Vispārējo nodokļu likuma 58/2003 89. pantu, kurā noteiktas nodokļu skaidrojumu tiesiskās sekas:






  a) | atbilde uz pieprasījumu par fiskālo noteikumu skaidrojumu ir saistoša nodokļu administrācijai; |
| --- | --- | --- |

(54)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka administratīvais skaidrojums un tajā ietvertie kritēriji nav galīgi un ka tos var vienmēr mainīt, kamēr vien to var objektīvi pamatot. Šajā saistībā Spānijas iestādes atsaucas uz 2003. gada 17. decembra Vispārējo nodokļu likuma 58/2003 89. pantu, kurā noteiktas nodokļu skaidrojumu tiesiskās sekas:

a)

atbilde uz pieprasījumu par fiskālo noteikumu skaidrojumu ir saistoša nodokļu administrācijai;

| b) | kamēr vien netiek mainīta judikatūra vai lietai piemērojamie tiesību akti, nodokļu maksātājam piemēro nodokļu skaidrojumā noteiktos kritērijus; |
| --- | --- |

b)

kamēr vien netiek mainīta judikatūra vai lietai piemērojamie tiesību akti, nodokļu maksātājam piemēro nodokļu skaidrojumā noteiktos kritērijus;

| c) | par nodokļu izpildi atbildīgajai nodokļu administrācijai būtu jāpiemēro nodokļu skaidrojumos noteiktie kritēriji, kamēr vien fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātāju un administratīvā nodokļu skaidrojuma adresātu. |
| --- | --- |

c)

par nodokļu izpildi atbildīgajai nodokļu administrācijai būtu jāpiemēro nodokļu skaidrojumos noteiktie kritēriji, kamēr vien fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātāju un administratīvā nodokļu skaidrojuma adresātu.

| (55) | Turklāt ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka sākotnējo administratīvo skaidrojumu nevar definēt kā iedibinātu nodokļu administrācijas praksi. Dažas ieinteresētās trešās personas norādīja, ka minēto skaidrojumu veido četri administratīvie skaidrojumi un viena TEAC rezolūcija (27). Turklāt saskaņā ar tām pašām ieinteresētajām trešām personām pat pirms DGT consulta un TEAC 2012. gada rezolūcijas administratīvais skaidrojums tika pakāpeniski mainīts ar TEAC2010. gada 1. jūnija rezolūciju un Audiencia Nacional2011. gada 13. oktobra spriedumu. TEAC rezolūcijā un Audiencia Nacional spriedumā analizētais jautājums bija saistīts ar TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu kapitāla daļu iegādei uzņēmējsabiedrību grupas iekšienē. Audiencia Nacional2011. gada 13. oktobra spriedumu Spānijas Augstākā tiesa atbalstīja savā 2013. gada 24. jūnija spriedumā. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka sākotnējo administratīvo skaidrojumu nevar definēt kā iedibinātu nodokļu administrācijas praksi. Dažas ieinteresētās trešās personas norādīja, ka minēto skaidrojumu veido četri administratīvie skaidrojumi un viena TEAC rezolūcija (27). Turklāt saskaņā ar tām pašām ieinteresētajām trešām personām pat pirms DGT consulta un TEAC 2012. gada rezolūcijas administratīvais skaidrojums tika pakāpeniski mainīts ar TEAC2010. gada 1. jūnija rezolūciju un Audiencia Nacional2011. gada 13. oktobra spriedumu. TEAC rezolūcijā un Audiencia Nacional spriedumā analizētais jautājums bija saistīts ar TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu kapitāla daļu iegādei uzņēmējsabiedrību grupas iekšienē. Audiencia Nacional2011. gada 13. oktobra spriedumu Spānijas Augstākā tiesa atbalstīja savā 2013. gada 24. jūnija spriedumā.

| (56) | Spānijas iestādes arī norāda, ka uzņēmējsabiedrību pieprasījumi par finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi netika sistemātiski noraidīti, kā Komisija norādījusi 2013. gada lēmumā par procedūras sākšanu. Sistemātiska noraidīšana nenotika, jo nodokļu iekasēšanas sistēma neparedz, ka nodokļu maksātājam ir jāpieprasa TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošana. Uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas sistēmas pamatā ir “pašnovērtējuma” sistēma (autoliquidación), kurā nodokļu maksātājam ir jāveic visas nodokļu darbības, piemēram, tiesību aktu skaidrojums, nodokļu darbību kvalifikācija un galīgās maksājamās nodokļa summas aprēķins. Nodokļu iestāde neiejaucas šajā procesā. Tomēr “pašnovērtējuma” nodokļu darbības var pārbaudīt un uzraudzīt nodokļu administrācija, kas galu galā nosaka galīgo nodokļu novērtējumu. |
| --- | --- |

(56)

Spānijas iestādes arī norāda, ka uzņēmējsabiedrību pieprasījumi par finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi netika sistemātiski noraidīti, kā Komisija norādījusi 2013. gada lēmumā par procedūras sākšanu. Sistemātiska noraidīšana nenotika, jo nodokļu iekasēšanas sistēma neparedz, ka nodokļu maksātājam ir jāpieprasa TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošana. Uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanas sistēmas pamatā ir “pašnovērtējuma” sistēma (autoliquidación), kurā nodokļu maksātājam ir jāveic visas nodokļu darbības, piemēram, tiesību aktu skaidrojums, nodokļu darbību kvalifikācija un galīgās maksājamās nodokļa summas aprēķins. Nodokļu iestāde neiejaucas šajā procesā. Tomēr “pašnovērtējuma” nodokļu darbības var pārbaudīt un uzraudzīt nodokļu administrācija, kas galu galā nosaka galīgo nodokļu novērtējumu.

| (57) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas norāda, ka, neraugoties uz DGT noteikto sākotnējo administratīvo skaidrojumu, Spānijas uzņēmējsabiedrības piemēroja finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu netiešai kapitāla daļu iegādei. Saskaņā ar Spānijas iestādēm nodokļu maksātāji, kuri uzskatīja, ka viņiem ir tiesības piemērot TRLIS 12. panta 5. punktu netiešai iegādei, to arī piemēroja. Tas, ka pastāvēja atšķirīgs DGT noteikts skaidrojums, netraucēja piemērot minēto punktu – no vienas puses, nodokļu maksātāji, kam nepiemēroja nodokļu revīziju, de facto apstiprināja savus kritērijus pēc četru gadu parakstīšanas termiņa; no otras puses, nodokļu maksātāji, kam piemēroja nodokļu revīziju, varēja pārsūdzēt DGT noteiktos kritērijus turpmākās instancēs. |
| --- | --- |

(57)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas norāda, ka, neraugoties uz DGT noteikto sākotnējo administratīvo skaidrojumu, Spānijas uzņēmējsabiedrības piemēroja finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu netiešai kapitāla daļu iegādei. Saskaņā ar Spānijas iestādēm nodokļu maksātāji, kuri uzskatīja, ka viņiem ir tiesības piemērot TRLIS 12. panta 5. punktu netiešai iegādei, to arī piemēroja. Tas, ka pastāvēja atšķirīgs DGT noteikts skaidrojums, netraucēja piemērot minēto punktu – no vienas puses, nodokļu maksātāji, kam nepiemēroja nodokļu revīziju, de facto apstiprināja savus kritērijus pēc četru gadu parakstīšanas termiņa; no otras puses, nodokļu maksātāji, kam piemēroja nodokļu revīziju, varēja pārsūdzēt DGT noteiktos kritērijus turpmākās instancēs.

4.2.   Jaunais administratīvais skaidrojums nav TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas būtisks grozījums

| (58) | Gan Spānijas iestādes, gan ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka TRLIS 12. panta 5. punktā nav veikti būtiski grozījumi un ka tiesību normas piemērošanas jomas administratīvo skaidrojumu nevar uzskatīt par atbalsta grozījumu. Tas, ka DGT ir mainījusi administratīvo skaidrojumu, neietekmē TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(58)

Gan Spānijas iestādes, gan ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka TRLIS 12. panta 5. punktā nav veikti būtiski grozījumi un ka tiesību normas piemērošanas jomas administratīvo skaidrojumu nevar uzskatīt par atbalsta grozījumu. Tas, ka DGT ir mainījusi administratīvo skaidrojumu, neietekmē TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu.

| (59) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka piemērošanas joma nav grozīta ar jauno administratīvo skaidrojumu, jo TRLIS 12. panta 5. punktā jau bija savstarpēja atsauce uz TRLIS 21. pantu, kura 1. punkta a) apakšpunktā ir minēta vismaz 5 % kapitāla daļu tieša un netieša iegāde. Šī prasība nav mainīta kopš TRLIS 12. panta 5. punkta ieviešanas Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā. |
| --- | --- |

(59)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka piemērošanas joma nav grozīta ar jauno administratīvo skaidrojumu, jo TRLIS 12. panta 5. punktā jau bija savstarpēja atsauce uz TRLIS 21. pantu, kura 1. punkta a) apakšpunktā ir minēta vismaz 5 % kapitāla daļu tieša un netieša iegāde. Šī prasība nav mainīta kopš TRLIS 12. panta 5. punkta ieviešanas Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā.

a)   Finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode

| (60) | Viena no ieinteresētajām personām apstrīd Komisijas apgalvojumu lēmumā par procedūras sākšanu, ka vairākas situācijas, uz kurām konkrētais pasākums sākotnēji neattiecās, nu ir ietvertas TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Attiecīgā ieinteresētā persona uzskata, ka visos gadījumos kapitāla daļu iegāde pārvaldītājsabiedrībās notikusi saskaņā ar šā pasākuma atbilstības kritērijiem un ka strīds par TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu attiecas tikai uz izmantojamās aprēķina metodes neatbilstību. Ieinteresētā trešā persona uzskata, ka šajā gadījumā galvenais ir izpratne par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(60)

Viena no ieinteresētajām personām apstrīd Komisijas apgalvojumu lēmumā par procedūras sākšanu, ka vairākas situācijas, uz kurām konkrētais pasākums sākotnēji neattiecās, nu ir ietvertas TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Attiecīgā ieinteresētā persona uzskata, ka visos gadījumos kapitāla daļu iegāde pārvaldītājsabiedrībās notikusi saskaņā ar šā pasākuma atbilstības kritērijiem un ka strīds par TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu attiecas tikai uz izmantojamās aprēķina metodes neatbilstību. Ieinteresētā trešā persona uzskata, ka šajā gadījumā galvenais ir izpratne par šo jautājumu.

| (61) | Ieinteresētā persona apgalvo, ka pārskatu konsolidācijas noteikumi ir pamatojums tam, kāpēc skaidrojums krasi atšķīrās no tā, kuru sākotnēji noteica DGT un TEAC. Saskaņā ar pārskatu konsolidācijas noteikumiem finanšu nemateriālā vērtība jāaprēķina, izmantojot integrēto konsolidācijas metodi, kas paredz, ka visu konkrētai struktūrai piederošo atkarīgo uzņēmējsabiedrību aktīvi un saistības jāuzskata par vienas struktūras aktīviem un saistībām. Saskaņā ar šo principu pārvaldītājsabiedrības ieguldījumu darbojošā meitassabiedrībā dzēš un ieguldījuma vērtību pārvaldītājsabiedrības bilancē aizstāj ar darbojošās uzņēmējsabiedrības aktīvu un saistību tirgus vērtību. Attiecīgi – tiklīdz aktīvi tiek iekļauti pārvaldītājsabiedrības aktīvos, pārvaldītājsabiedrības konsolidētajā bilancē tiek iegrāmatota rezerve par summu, kas vienāda ar starpību starp darbojošās meitassabiedrības aktīvu tirgus vērtību un to bilances vērtību. Tādējādi starpība starp cenu, kas samaksāta par pārvaldītājsabiedrības kapitāla daļu, un pārvaldītājsabiedrības tīro vērtību pēc tās darbojošās meitassabiedrības aktīvu pilnīgas konsolidācijas tiek iegrāmatota kā finanšu nemateriālā vērtība, kas attiecas uz pārvaldītājsabiedrību. |
| --- | --- |

(61)

Ieinteresētā persona apgalvo, ka pārskatu konsolidācijas noteikumi ir pamatojums tam, kāpēc skaidrojums krasi atšķīrās no tā, kuru sākotnēji noteica DGT un TEAC. Saskaņā ar pārskatu konsolidācijas noteikumiem finanšu nemateriālā vērtība jāaprēķina, izmantojot integrēto konsolidācijas metodi, kas paredz, ka visu konkrētai struktūrai piederošo atkarīgo uzņēmējsabiedrību aktīvi un saistības jāuzskata par vienas struktūras aktīviem un saistībām. Saskaņā ar šo principu pārvaldītājsabiedrības ieguldījumu darbojošā meitassabiedrībā dzēš un ieguldījuma vērtību pārvaldītājsabiedrības bilancē aizstāj ar darbojošās uzņēmējsabiedrības aktīvu un saistību tirgus vērtību. Attiecīgi – tiklīdz aktīvi tiek iekļauti pārvaldītājsabiedrības aktīvos, pārvaldītājsabiedrības konsolidētajā bilancē tiek iegrāmatota rezerve par summu, kas vienāda ar starpību starp darbojošās meitassabiedrības aktīvu tirgus vērtību un to bilances vērtību. Tādējādi starpība starp cenu, kas samaksāta par pārvaldītājsabiedrības kapitāla daļu, un pārvaldītājsabiedrības tīro vērtību pēc tās darbojošās meitassabiedrības aktīvu pilnīgas konsolidācijas tiek iegrāmatota kā finanšu nemateriālā vērtība, kas attiecas uz pārvaldītājsabiedrību.

| (62) | Saskaņā ar šo aprēķina metodi pārvaldītājsabiedrības un darbojošos uzņēmējsabiedrību aktīvi tiek uzskatīti par vienas atsevišķas uzņēmējsabiedrības aktīviem. Tāpēc pārvaldītājsabiedrība var atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību atbilstoši TRLIS 12. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar šo aprēķina metodi pārvaldītājsabiedrības un darbojošos uzņēmējsabiedrību aktīvi tiek uzskatīti par vienas atsevišķas uzņēmējsabiedrības aktīviem. Tāpēc pārvaldītājsabiedrība var atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību atbilstoši TRLIS 12. panta 5. punktam.

b)   Iemesli, kas pamato atkāpi no iepriekšējā administratīvā skaidrojuma

| (63) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī atzīst, ka DGT un TEAC atkāpās no to iepriekšējās prakses, atbilstoši kurai TRLIS 12. panta 5. punktu varēja piemērot tikai tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošās uzņēmējsabiedrībās. |
| --- | --- |

(63)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī atzīst, ka DGT un TEAC atkāpās no to iepriekšējās prakses, atbilstoši kurai TRLIS 12. panta 5. punktu varēja piemērot tikai tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošās uzņēmējsabiedrībās.

| (64) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka DGT un TEAC pamatoja atkāpi no to iepriekšējā administratīvā skaidrojuma ar šādiem iemesliem:






  a) | pirmkārt, TRLIS 12. panta 5. punkts tiek uzskatīts par daļu no pasākumu kopuma, kura mērķis ir veicināt ekonomikas izaugsmi un Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju. Šā pasākuma mērķis ir veicināt Spānijas ieguldījumus ārvalstīs. Tādējādi, ja Spānijas uzņēmējsabiedrību ieguldījumus nerezidentsabiedrībās neiekļautu TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā, tas būtu pretrunā minētās tiesību normas garam; |
| --- | --- | --- |

(64)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka DGT un TEAC pamatoja atkāpi no to iepriekšējā administratīvā skaidrojuma ar šādiem iemesliem:

a)

pirmkārt, TRLIS 12. panta 5. punkts tiek uzskatīts par daļu no pasākumu kopuma, kura mērķis ir veicināt ekonomikas izaugsmi un Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju. Šā pasākuma mērķis ir veicināt Spānijas ieguldījumus ārvalstīs. Tādējādi, ja Spānijas uzņēmējsabiedrību ieguldījumus nerezidentsabiedrībās neiekļautu TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā, tas būtu pretrunā minētās tiesību normas garam;

| b) | otrkārt, TRLIS 12. panta 5. punktā ir atsauce uz TRLIS 21. pantu, kurā ir skaidri minēta tieša un netieša kapitāla daļu iegāde. Tāpēc būtu jāsaprot, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas uz kapitāla daļu netiešu iegādi nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļu nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā, kamēr vien ir izpildīti TRLIS 21. panta nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

otrkārt, TRLIS 12. panta 5. punktā ir atsauce uz TRLIS 21. pantu, kurā ir skaidri minēta tieša un netieša kapitāla daļu iegāde. Tāpēc būtu jāsaprot, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas uz kapitāla daļu netiešu iegādi nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļu nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā, kamēr vien ir izpildīti TRLIS 21. panta nosacījumi;

| c) | treškārt, abos Komisijas lēmumos, proti, 2009. un 2011. gada lēmumā, kas attiecas uz nemateriālās vērtības norakstīšanu, ir atsauce gan uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi; |
| --- | --- |

c)

treškārt, abos Komisijas lēmumos, proti, 2009. un 2011. gada lēmumā, kas attiecas uz nemateriālās vērtības norakstīšanu, ir atsauce gan uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi;

| d) | ceturtkārt, lai atskaitījumu piemērotu netiešai iegādei, netiešā kapitāla daļa jāpārvērš tiešā kapitāla daļā, veicot iepriekšēju apvienošanu. Ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar ārvalstu uzņēmējdarbības apvienošanu, ja no fiskālā viedokļa iegādi, kuras rezultātā notiek uzņēmējdarbības apvienošana, uzskatītu par atšķirīgu no kapitāla daļu iegādes, kuras rezultātā nenotiek apvienošana, tas būtu pretrunā fiskālās neitralitātes principam. Turklāt fakts, ka ieguldījumi tiek veikti, iegādājoties pārvaldītājsabiedrības akcijas, ir attaisnojošs apstāklis, kas ir atkarīgs nevis no uzņēmējsabiedrības, kura iegādājas pārvaldītājsabiedrību, bet gan no tā, kā tirgus ir strukturēts. |
| --- | --- |

d)

ceturtkārt, lai atskaitījumu piemērotu netiešai iegādei, netiešā kapitāla daļa jāpārvērš tiešā kapitāla daļā, veicot iepriekšēju apvienošanu. Ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar ārvalstu uzņēmējdarbības apvienošanu, ja no fiskālā viedokļa iegādi, kuras rezultātā notiek uzņēmējdarbības apvienošana, uzskatītu par atšķirīgu no kapitāla daļu iegādes, kuras rezultātā nenotiek apvienošana, tas būtu pretrunā fiskālās neitralitātes principam. Turklāt fakts, ka ieguldījumi tiek veikti, iegādājoties pārvaldītājsabiedrības akcijas, ir attaisnojošs apstāklis, kas ir atkarīgs nevis no uzņēmējsabiedrības, kura iegādājas pārvaldītājsabiedrību, bet gan no tā, kā tirgus ir strukturēts.

c)   Atsauces pirmajā un otrajā lēmumā uz netiešu iegādi, Parlamenta locekļu jautājumi un paziņojums presei attiecībā uz 2007. gada lēmumu par procedūras sākšanu

| (65) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka jaunais administratīvais skaidrojums, kas noteikts 2012. gada 21. marta saistošajā administratīvajā skaidrojumā V0608-12 un TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūcijā, ir saskaņā ar pirmo un otro lēmumu. Par to liecina divi aspekti:






  a) | pirmkārt, abos Komisijas lēmumos ir vairākas atsauces uz tiešu un netiešu iegādi. Abos lēmumos finanšu nemateriālās vērtības atskaitāmība ir atzīta par nelikumīgu atbalstu gan attiecībā uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi. Spānijas iestādes un ieinteresētās personas citē vairākus pirmā un otrā lēmuma punktus, kuros ir minēta tieša un netieša iegāde, konkrēti, pirmā lēmuma 21., 167., 170. un 175. punktu un pirmā un otrā lēmuma 1. pantu; |
| --- | --- | --- |

(65)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka jaunais administratīvais skaidrojums, kas noteikts 2012. gada 21. marta saistošajā administratīvajā skaidrojumā V0608-12 un TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūcijā, ir saskaņā ar pirmo un otro lēmumu. Par to liecina divi aspekti:

a)

pirmkārt, abos Komisijas lēmumos ir vairākas atsauces uz tiešu un netiešu iegādi. Abos lēmumos finanšu nemateriālās vērtības atskaitāmība ir atzīta par nelikumīgu atbalstu gan attiecībā uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi. Spānijas iestādes un ieinteresētās personas citē vairākus pirmā un otrā lēmuma punktus, kuros ir minēta tieša un netieša iegāde, konkrēti, pirmā lēmuma 21., 167., 170. un 175. punktu un pirmā un otrā lēmuma 1. pantu;

| b) | otrkārt, šķiet, ka Komisija nav uzskatījusi administratīvo skaidrojumu par būtisku, jo tas nav minēts ne pirmā, ne otrā lēmuma formulējumā. |
| --- | --- |

b)

otrkārt, šķiet, ka Komisija nav uzskatījusi administratīvo skaidrojumu par būtisku, jo tas nav minēts ne pirmā, ne otrā lēmuma formulējumā.

| (66) | Turklāt Spānijas iestādes norāda, ka Komisijas dienesti 2007. gada 26. martā, proti, pirms formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas, nosūtīja vēstuli, kurā bija norādīts, ka TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvais skaidrojums šķiet pārāk ierobežojošs. |
| --- | --- |

(66)

Turklāt Spānijas iestādes norāda, ka Komisijas dienesti 2007. gada 26. martā, proti, pirms formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas, nosūtīja vēstuli, kurā bija norādīts, ka TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvais skaidrojums šķiet pārāk ierobežojošs.

| (67) | Spānijas iestādes apgalvo, ka nodokļu administrācija un DGT, pieņemot 2012. gada 21. marta administratīvo skaidrojumu V0608-12 un TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūciju, ir ievērojušas principu, kas paredz, ka skaidrojumam jābūt saskaņotam ar ES tiesībām, tiešās piemērojamības principu un ES tiesību prioritātes principu. Patiešām, valsts iestādēm, tiesnešiem vai administrācijai valsts tiesību akti vienmēr ir jāpiemēro atbilstoši ES tiesībām, un tiem ir saistošs LESD 4. pantā noteiktais lojālas sadarbības princips. |
| --- | --- |

(67)

Spānijas iestādes apgalvo, ka nodokļu administrācija un DGT, pieņemot 2012. gada 21. marta administratīvo skaidrojumu V0608-12 un TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūciju, ir ievērojušas principu, kas paredz, ka skaidrojumam jābūt saskaņotam ar ES tiesībām, tiešās piemērojamības principu un ES tiesību prioritātes principu. Patiešām, valsts iestādēm, tiesnešiem vai administrācijai valsts tiesību akti vienmēr ir jāpiemēro atbilstoši ES tiesībām, un tiem ir saistošs LESD 4. pantā noteiktais lojālas sadarbības princips.

| (68) | Ņemot vērā, ka Eiropas Komisijas pieņemtie lēmumi ir saistoši to adresātiem, DGT un TEAC bija jāmaina to administratīvie kritēriji attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu. Tāpēc administratīvais skaidrojums un TEAC rezolūcija pilnīgi atbilda abu Komisijas lēmumu formulējumam un piemērošanas jomai, neparedzot atgūt finanšu nemateriālo vērtību, ko radīja tiešas un netiešas iegādes, kuras notika laikposmā, kad Komisija atzina tiesiskās paļāvības esību attiecībā uz atbalsta saņēmējiem, un kuras atbilda pirmajā un otrajā lēmumā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā, ka Eiropas Komisijas pieņemtie lēmumi ir saistoši to adresātiem, DGT un TEAC bija jāmaina to administratīvie kritēriji attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu. Tāpēc administratīvais skaidrojums un TEAC rezolūcija pilnīgi atbilda abu Komisijas lēmumu formulējumam un piemērošanas jomai, neparedzot atgūt finanšu nemateriālo vērtību, ko radīja tiešas un netiešas iegādes, kuras notika laikposmā, kad Komisija atzina tiesiskās paļāvības esību attiecībā uz atbalsta saņēmējiem, un kuras atbilda pirmajā un otrajā lēmumā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem.

| (69) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Komisija nonāk pie nepareiza secinājuma, ja tā uz šo gadījumu attiecina Tiesas spriedumus Kahla lietā (28) un Namur-Les Assurances de Credit lietā (29). Spriedumā Kahla lietā ir noteikts, ka jebkura papildinoša informācija, ko pieprasa Komisija, lai precizētu atbalsta pasākuma piemērošanas jomu, ir daļa no paziņotā atbalsta režīma. Saskaņā ar Spānijas iestādēm, lai gan Komisija jau bija informēta par administratīvo skaidrojumu, kas paredzēja neiekļaut netiešu iegādi TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā, tā nav atsaukusies uz minēto skaidrojumu ne pirmajā, ne otrajā lēmumā. Turklāt, zinādama par administratīvo skaidrojumu, Komisija abos lēmumos minēja gan tiešu, gan netiešu iegādi. Ieinteresētās personas apgalvo, ka tās nav zinājušas par saziņu starp Komisiju un Spānijas iestādēm, kurā bija minēts, ka praksē finanšu nemateriālā vērtība var būt piemērojama tikai attiecībā uz tiešu kapitāla daļu iegādi. |
| --- | --- |

(69)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Komisija nonāk pie nepareiza secinājuma, ja tā uz šo gadījumu attiecina Tiesas spriedumus Kahla lietā (28) un Namur-Les Assurances de Credit lietā (29). Spriedumā Kahla lietā ir noteikts, ka jebkura papildinoša informācija, ko pieprasa Komisija, lai precizētu atbalsta pasākuma piemērošanas jomu, ir daļa no paziņotā atbalsta režīma. Saskaņā ar Spānijas iestādēm, lai gan Komisija jau bija informēta par administratīvo skaidrojumu, kas paredzēja neiekļaut netiešu iegādi TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā, tā nav atsaukusies uz minēto skaidrojumu ne pirmajā, ne otrajā lēmumā. Turklāt, zinādama par administratīvo skaidrojumu, Komisija abos lēmumos minēja gan tiešu, gan netiešu iegādi. Ieinteresētās personas apgalvo, ka tās nav zinājušas par saziņu starp Komisiju un Spānijas iestādēm, kurā bija minēts, ka praksē finanšu nemateriālā vērtība var būt piemērojama tikai attiecībā uz tiešu kapitāla daļu iegādi.

| (70) | Spriedumā Namur – Les Assurances lietā Tiesa noteica, ka papildus jāpaziņo tikai tie grozījumi, ar kuriem ieviestas būtiskas izmaiņas atbalsta režīmā. Saskaņā ar Spānijas iestādēm, ja nav mainītas ne tiesību normas, kurās sākotnēji bijis ietverts attiecīgais atbalsta pasākums, ne to ierobežojumi vai nosacījumi, tad nav notikusi pastāvošā atbalsta pasākuma grozīšana un nav arī jauna atbalsta. Tāpēc no minētā Tiesas sprieduma var secināt, ka jauno skaidrojumu nevar klasificēt kā jaunu atbalstu, jo ne attiecīgās tiesību normas, proti, TRLIS 12. panta 5. punkts un 21. panta 1. punkta a) apakšpunkts, ne to nosacījumi un ierobežojumi nav grozīti. |
| --- | --- |

(70)

Spriedumā Namur – Les Assurances lietā Tiesa noteica, ka papildus jāpaziņo tikai tie grozījumi, ar kuriem ieviestas būtiskas izmaiņas atbalsta režīmā. Saskaņā ar Spānijas iestādēm, ja nav mainītas ne tiesību normas, kurās sākotnēji bijis ietverts attiecīgais atbalsta pasākums, ne to ierobežojumi vai nosacījumi, tad nav notikusi pastāvošā atbalsta pasākuma grozīšana un nav arī jauna atbalsta. Tāpēc no minētā Tiesas sprieduma var secināt, ka jauno skaidrojumu nevar klasificēt kā jaunu atbalstu, jo ne attiecīgās tiesību normas, proti, TRLIS 12. panta 5. punkts un 21. panta 1. punkta a) apakšpunkts, ne to nosacījumi un ierobežojumi nav grozīti.

| (71) | Turklāt Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Komisija pirmajā un otrajā lēmumā atzina, ka dažu Eiropas Parlamenta locekļu uzdotie jautājumi bija iemesls formālās izmeklēšanas procedūras sākšanai. Minētie Parlamenta locekļu jautājumi attiecās lielākoties uz netiešu iegādi, tas ir, kapitāla daļu iegādi nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā, kam vienlaikus ir kapitāla daļas darbojošās nerezidentsabiedrībās. Kā piemēru var minēt O2 iegādi, ko veica Telefónica, Scottish Power Ltd iegādi, ko veica Iberdrola, un Abbey National Bank iegādi, ko veica Banco Santander. Tāpēc Komisija zināja, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas arī uz netiešu iegādi. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Komisija pirmajā un otrajā lēmumā atzina, ka dažu Eiropas Parlamenta locekļu uzdotie jautājumi bija iemesls formālās izmeklēšanas procedūras sākšanai. Minētie Parlamenta locekļu jautājumi attiecās lielākoties uz netiešu iegādi, tas ir, kapitāla daļu iegādi nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā, kam vienlaikus ir kapitāla daļas darbojošās nerezidentsabiedrībās. Kā piemēru var minēt O2 iegādi, ko veica Telefónica, Scottish Power Ltd iegādi, ko veica Iberdrola, un Abbey National Bank iegādi, ko veica Banco Santander. Tāpēc Komisija zināja, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas arī uz netiešu iegādi.

| (72) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka paziņojumā presei, kurā Komisija informēja par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu 2007. gadā, bija atsauce uz Parlamenta locekļu jautājumiem, kuros minēti daži no šiem darījumiem, proti, O2 iegāde, ko veica Telefónica, Scottish Power Ltd iegāde, ko veica Iberdrola, kā arī Sacyr, Abertis un Cintra piedāvājumi par automaģistrāļu koncesiju Francijā. Turklāt Iberdrola apgalvo, ka Komisija atļāva Iberdrola un Scottish Power apvienošanu (30) un ka šā iemesla dēļ Komisijai būtu vajadzējis zināt, ka Iberdrola iegādājās akcijas pārvaldītājsabiedrībā ar meitassabiedrībām, kas darbojas. |
| --- | --- |

(72)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka paziņojumā presei, kurā Komisija informēja par formālās izmeklēšanas procedūras sākšanu 2007. gadā, bija atsauce uz Parlamenta locekļu jautājumiem, kuros minēti daži no šiem darījumiem, proti, O2 iegāde, ko veica Telefónica, Scottish Power Ltd iegāde, ko veica Iberdrola, kā arī Sacyr, Abertis un Cintra piedāvājumi par automaģistrāļu koncesiju Francijā. Turklāt Iberdrola apgalvo, ka Komisija atļāva Iberdrola un Scottish Power apvienošanu (30) un ka šā iemesla dēļ Komisijai būtu vajadzējis zināt, ka Iberdrola iegādājās akcijas pārvaldītājsabiedrībā ar meitassabiedrībām, kas darbojas.

d)   Vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un fiskālās neitralitātes principi

| (73) | Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas uzskata, ka vienlīdzīgas attieksmes princips un nediskriminācijas princips paredz, ka līdzīgās situācijās nedrīkst piemērot atšķirīgus noteikumus un dažādās situācijās nedrīkst piemērot vienādus noteikumus, ja vien šāda attieksme nav objektīvi pamatota. |
| --- | --- |

(73)

Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas uzskata, ka vienlīdzīgas attieksmes princips un nediskriminācijas princips paredz, ka līdzīgās situācijās nedrīkst piemērot atšķirīgus noteikumus un dažādās situācijās nedrīkst piemērot vienādus noteikumus, ja vien šāda attieksme nav objektīvi pamatota.

| (74) | Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka darbojošos nerezidentsabiedrību kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu iepriekšējas tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, ir pielīdzināma tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošā uzņēmējsabiedrībā. Tāpēc pirmajā un otrajā lēmumā izdarītie secinājumi būtu attiecināmi gan uz tiešu, gan netiešu iegādi. Tas nozīmētu, ka arī administratīvais skaidrojums, kas attiecas uz netiešu iegādi, būtu jāatzīst par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu un ka Komisijai būtu automātiski jāatzīst tiesiskās paļāvības esība attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas notikusi laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 21. decembrim (2011. gada 21. maijam) atbilstoši pirmā un otrā lēmuma 1. pantā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(74)

Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka darbojošos nerezidentsabiedrību kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu iepriekšējas tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, ir pielīdzināma tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošā uzņēmējsabiedrībā. Tāpēc pirmajā un otrajā lēmumā izdarītie secinājumi būtu attiecināmi gan uz tiešu, gan netiešu iegādi. Tas nozīmētu, ka arī administratīvais skaidrojums, kas attiecas uz netiešu iegādi, būtu jāatzīst par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu un ka Komisijai būtu automātiski jāatzīst tiesiskās paļāvības esība attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas notikusi laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 21. decembrim (2011. gada 21. maijam) atbilstoši pirmā un otrā lēmuma 1. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

| (75) | Ieinteresētās personas arī atsaucas uz fiskālās neitralitātes principu. Fiskālās neitralitātes princips paredz vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz ieguldījumiem neatkarīgi no tā, kādiem līdzekļiem ieguldījumi veikti. Kapitāla daļu netiešas iegādes gadījumā finanšu nemateriālo vērtību var radīt kapitāla daļu netieša iegāde tikai tad, ja netiešo iegādi pārvērš tiešā iegādē, veicot apvienošanu, kad rezidentsabiedrība iegādājas nerezidentsabiedrību. Ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar starptautisku uzņēmējdarbības apvienošanu, lai rastos finanšu nemateriālā vērtība, nevajadzētu būt prasībai veikt apvienošanu ar darbojošos nerezidentsabiedrību. Tā paša iemesla dēļ nevajadzētu būt prasībai veikt apvienošanu vairākos līmeņos starp mātessabiedrību un nerezidējošu pārvaldītājsabiedrību, kas vienlaikus apvienojusies ar savu darbojošos meitassabiedrību. Tāpēc, ja TRLIS 12. panta 5. punkts attiektos gan uz tiešu, gan netiešu iegādi, tas atbilstu fiskālās neitralitātes principa loģikai. |
| --- | --- |

(75)

Ieinteresētās personas arī atsaucas uz fiskālās neitralitātes principu. Fiskālās neitralitātes princips paredz vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz ieguldījumiem neatkarīgi no tā, kādiem līdzekļiem ieguldījumi veikti. Kapitāla daļu netiešas iegādes gadījumā finanšu nemateriālo vērtību var radīt kapitāla daļu netieša iegāde tikai tad, ja netiešo iegādi pārvērš tiešā iegādē, veicot apvienošanu, kad rezidentsabiedrība iegādājas nerezidentsabiedrību. Ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar starptautisku uzņēmējdarbības apvienošanu, lai rastos finanšu nemateriālā vērtība, nevajadzētu būt prasībai veikt apvienošanu ar darbojošos nerezidentsabiedrību. Tā paša iemesla dēļ nevajadzētu būt prasībai veikt apvienošanu vairākos līmeņos starp mātessabiedrību un nerezidējošu pārvaldītājsabiedrību, kas vienlaikus apvienojusies ar savu darbojošos meitassabiedrību. Tāpēc, ja TRLIS 12. panta 5. punkts attiektos gan uz tiešu, gan netiešu iegādi, tas atbilstu fiskālās neitralitātes principa loģikai.

e)   Jaunajam administratīvajam skaidrojumam nav atpakaļejoša spēka

| (76) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī apstrīd 2013. gada lēmumā par procedūras sākšanu ietverto apgalvojumu par administratīvā skaidrojuma atpakaļejošo spēku. Saskaņā ar Spānijas iestādēm atpakaļejošs spēks ir tikai tiesību normām vai tiesību aktiem, kas rada tiesiskās sekas attiecībā uz trešām personām. Spānijas Augstākā tiesa ir nospriedusi, ka administratīvs skaidrojums, piemēram, atzinums par nodokļiem, ir nevis tiesību akts, bet gan tikai procesuāls akts. Nodokļu maksātājs nevar apstrīdēt atzinumus par nodokļiem, un tiem ir tikai informatīvs mērķis. Tā kā tie nevar radīt tiesiskas sekas, tiem nevar būt atpakaļejošs spēks. Ieinteresētās trešās personas piekrīt, ka attiecīgais pasākums netiek piemērots ar atpakaļejošu spēku. Pirmkārt, nodokļu maksātājs iesniedz nodokļu skaidrojumus par nodokļiem, kas vēl nav novērtēti un iekasēti. Otrkārt, daudzi nodokļu maksātāji neņēma vērā administratīvajā skaidrojumā paredzētos sākotnējos kritērijus un piemēroja TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu kapitāla daļu netiešai iegādei. |
| --- | --- |

(76)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī apstrīd 2013. gada lēmumā par procedūras sākšanu ietverto apgalvojumu par administratīvā skaidrojuma atpakaļejošo spēku. Saskaņā ar Spānijas iestādēm atpakaļejošs spēks ir tikai tiesību normām vai tiesību aktiem, kas rada tiesiskās sekas attiecībā uz trešām personām. Spānijas Augstākā tiesa ir nospriedusi, ka administratīvs skaidrojums, piemēram, atzinums par nodokļiem, ir nevis tiesību akts, bet gan tikai procesuāls akts. Nodokļu maksātājs nevar apstrīdēt atzinumus par nodokļiem, un tiem ir tikai informatīvs mērķis. Tā kā tie nevar radīt tiesiskas sekas, tiem nevar būt atpakaļejošs spēks. Ieinteresētās trešās personas piekrīt, ka attiecīgais pasākums netiek piemērots ar atpakaļejošu spēku. Pirmkārt, nodokļu maksātājs iesniedz nodokļu skaidrojumus par nodokļiem, kas vēl nav novērtēti un iekasēti. Otrkārt, daudzi nodokļu maksātāji neņēma vērā administratīvajā skaidrojumā paredzētos sākotnējos kritērijus un piemēroja TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu kapitāla daļu netiešai iegādei.

B.   TIESISKĀ PAĻĀVĪBA, JURIDISKĀ NOTEIKTĪBA UN ESTOPPEL PRINCIPS

| (77) | Kā norādījušas Spānijas iestādes, ja Komisija nosaka, ka jaunais administratīvais skaidrojums, kas attiecas uz TRLIS 12. panta 5. punktu, ir nelikumīgs jauns atbalsts, tiem pašiem secinājumiem, kas izdarīti pirmā un otrā lēmuma 1. pantā attiecībā uz tiesisko paļāvību, būtu jābūt piemērojamiem arī attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi. |
| --- | --- |

(77)

Kā norādījušas Spānijas iestādes, ja Komisija nosaka, ka jaunais administratīvais skaidrojums, kas attiecas uz TRLIS 12. panta 5. punktu, ir nelikumīgs jauns atbalsts, tiem pašiem secinājumiem, kas izdarīti pirmā un otrā lēmuma 1. pantā attiecībā uz tiesisko paļāvību, būtu jābūt piemērojamiem arī attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi.

| (78) | Spānijas iestādes atsaucas uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu – kurā noteikts, ka Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam –, lai pieprasītu atbalsta neatgūšanu šajā gadījumā, jo pastāv tiesiskā paļāvība. |
| --- | --- |

(78)

Spānijas iestādes atsaucas uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu – kurā noteikts, ka Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam –, lai pieprasītu atbalsta neatgūšanu šajā gadījumā, jo pastāv tiesiskā paļāvība.

| (79) | Saskaņā ar Spānijas iestādēm un ieinteresētajām personām tiesiskā paļāvība atbalsta saņēmējiem radās, pamatojoties uz šādām Komisijas darbībām:






  a) | Komisija ir radījusi jaunu tiesisko paļāvību uzņēmējiem, kas veica netiešu kapitāla daļu iegādi un kas atbilst abos Komisijas lēmumos paredzētajiem nosacījumiem, jo gan pirmajā, gan otrajā konsekventi ir atsauces uz netiešu iegādi. Patiešām, tiesiskās paļāvības atzīšana pirmajā lēmumā (164.–167. punkts) un otrajā lēmumā (190.–193. punkts) attiecās gan uz tiešu, gan netiešu iegādi; |
| --- | --- | --- |

(79)

Saskaņā ar Spānijas iestādēm un ieinteresētajām personām tiesiskā paļāvība atbalsta saņēmējiem radās, pamatojoties uz šādām Komisijas darbībām:

a)

Komisija ir radījusi jaunu tiesisko paļāvību uzņēmējiem, kas veica netiešu kapitāla daļu iegādi un kas atbilst abos Komisijas lēmumos paredzētajiem nosacījumiem, jo gan pirmajā, gan otrajā konsekventi ir atsauces uz netiešu iegādi. Patiešām, tiesiskās paļāvības atzīšana pirmajā lēmumā (164.–167. punkts) un otrajā lēmumā (190.–193. punkts) attiecās gan uz tiešu, gan netiešu iegādi;

| b) | Komisijas atbildēs uz Parlamenta locekļu Erik Mejier, Sharon Bowles un David Martín rakstiskajiem jautājumiem (31) par to, vai attiecīgais pasākums klasificējams kā atbalsts, bija skaidri minēta O2 iegāde, ko veica Telefónica, Abertis, Cintra un Sacyr piedāvājumi attiecībā uz French Highways un Scottish Power iegāde, ko veica Iberdrola. Pirmajā un otrajā lēmumā ir atzīts, ka atbildes uz minētajiem Parlamenta locekļu jautājumiem radīja tiesisko paļāvību. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas uzskata, ka ne tikai atbildēs netika skaidri pateikts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas vienīgi uz tiešu iegādi, bet arī varēja pieņemt, ka tās attiecas uz netiešu iegādi, ņemot vērā iegādāto uzņēmējsabiedrību grupu struktūru. Proti, Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas atgādina par Scottish Power un Iberdrola apvienošanu, ko apstiprināja Komisija. Attiecīgi Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas uzskata, ka, pamatojoties uz Konkurences ĢD dienestiem sniegto informāciju, Komisija zināja, ka pēdējā minētā iegāde bija netieša kapitāla daļu iegāde nerezidentsabiedrībā un ka tā bija rezultāts tam, ka iepriekš tika iegādāta pārvaldītājsabiedrība. Tāpēc piesardzīgs un rūpīgs uzņēmējs nevarētu no Parlamenta locekļiem sniegtajām atbildēm secināt, ka tās attiecas tikai uz tiešu kapitāla daļu iegādi. |
| --- | --- |

b)

Komisijas atbildēs uz Parlamenta locekļu Erik Mejier, Sharon Bowles un David Martín rakstiskajiem jautājumiem (31) par to, vai attiecīgais pasākums klasificējams kā atbalsts, bija skaidri minēta O2 iegāde, ko veica Telefónica, Abertis, Cintra un Sacyr piedāvājumi attiecībā uz French Highways un Scottish Power iegāde, ko veica Iberdrola. Pirmajā un otrajā lēmumā ir atzīts, ka atbildes uz minētajiem Parlamenta locekļu jautājumiem radīja tiesisko paļāvību. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas uzskata, ka ne tikai atbildēs netika skaidri pateikts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas vienīgi uz tiešu iegādi, bet arī varēja pieņemt, ka tās attiecas uz netiešu iegādi, ņemot vērā iegādāto uzņēmējsabiedrību grupu struktūru. Proti, Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas atgādina par Scottish Power un Iberdrola apvienošanu, ko apstiprināja Komisija. Attiecīgi Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas uzskata, ka, pamatojoties uz Konkurences ĢD dienestiem sniegto informāciju, Komisija zināja, ka pēdējā minētā iegāde bija netieša kapitāla daļu iegāde nerezidentsabiedrībā un ka tā bija rezultāts tam, ka iepriekš tika iegādāta pārvaldītājsabiedrība. Tāpēc piesardzīgs un rūpīgs uzņēmējs nevarētu no Parlamenta locekļiem sniegtajām atbildēm secināt, ka tās attiecas tikai uz tiešu kapitāla daļu iegādi.

| (80) | Spānijas iestādes uzskata, ka iepriekšēja ierobežojoša TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvā skaidrojuma esība neietekmē to atbalsta saņēmēju tiesisko paļāvību, kuri veica netiešu kapitāla daļu iegādi, jo TRLIS 12. panta 5. punkts ir skaidra tiesību norma, tajā ir atsauce uz pārskatu konsolidācijas noteikumiem, un tā mērķis ir veicināt Spānijas ieguldījumus ārvalstīs, kamēr vien pastāv jebkāda ietekme iegādātās uzņēmējsabiedrības darbībā un kamēr uzņēmējsabiedrība ir iesaistīta saimnieciskā darbībā. |
| --- | --- |

(80)

Spānijas iestādes uzskata, ka iepriekšēja ierobežojoša TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvā skaidrojuma esība neietekmē to atbalsta saņēmēju tiesisko paļāvību, kuri veica netiešu kapitāla daļu iegādi, jo TRLIS 12. panta 5. punkts ir skaidra tiesību norma, tajā ir atsauce uz pārskatu konsolidācijas noteikumiem, un tā mērķis ir veicināt Spānijas ieguldījumus ārvalstīs, kamēr vien pastāv jebkāda ietekme iegādātās uzņēmējsabiedrības darbībā un kamēr uzņēmējsabiedrība ir iesaistīta saimnieciskā darbībā.

| (81) | Saskaņā ar ieinteresētajām trešām personām iekšējās sarunas starp Komisiju un Spānijas iestādēm saistībā ar formālo izmeklēšanas procedūru nemaina tiesisko paļāvību attiecībā uz atbalsta pasākuma saņēmējiem. Minētās iekšējās sarunas varētu radīt tiesiskas sekas attiecībā pret trešām personām, ja tās būtu atspoguļotas lēmumu formulējumā. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar ieinteresētajām trešām personām iekšējās sarunas starp Komisiju un Spānijas iestādēm saistībā ar formālo izmeklēšanas procedūru nemaina tiesisko paļāvību attiecībā uz atbalsta pasākuma saņēmējiem. Minētās iekšējās sarunas varētu radīt tiesiskas sekas attiecībā pret trešām personām, ja tās būtu atspoguļotas lēmumu formulējumā.

| (82) | Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Komisija ir pārkāpusi estoppel principu, saskaņā ar kuru Komisija nedrīkst rīkoties pretēji savām darbībām vai pasākumiem. Komisija pirmajā un otrajā lēmumā ir konsekventi minējusi netiešu iegādi. Tāpēc tā nedrīkstētu mainīt attiecīgajā juridiskajā pasākumā sniegto sākotnējo garantiju, apgalvojot, ka nodokļu administrācija ir mainījusi tiesību normas skaidrojumu. |
| --- | --- |

(82)

Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Komisija ir pārkāpusi estoppel principu, saskaņā ar kuru Komisija nedrīkst rīkoties pretēji savām darbībām vai pasākumiem. Komisija pirmajā un otrajā lēmumā ir konsekventi minējusi netiešu iegādi. Tāpēc tā nedrīkstētu mainīt attiecīgajā juridiskajā pasākumā sniegto sākotnējo garantiju, apgalvojot, ka nodokļu administrācija ir mainījusi tiesību normas skaidrojumu.

| (83) | Ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka Komisija pārkāpj juridiskās noteiktības principu. Komisija ne tikai atkārtoti atsaucas uz tiešu un netiešu iegādi, bet tā abu lēmumu formulējumā arī nav vispār minējusi TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvo skaidrojumu. Ieinteresētās trešās personas uzskata, ka, pamatojoties uz lēmumu formulējumu, piesardzīgs un rūpīgs uzņēmējs būtu uzskatījis, ka netieša iegāde ir ietverta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(83)

Ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka Komisija pārkāpj juridiskās noteiktības principu. Komisija ne tikai atkārtoti atsaucas uz tiešu un netiešu iegādi, bet tā abu lēmumu formulējumā arī nav vispār minējusi TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvo skaidrojumu. Ieinteresētās trešās personas uzskata, ka, pamatojoties uz lēmumu formulējumu, piesardzīgs un rūpīgs uzņēmējs būtu uzskatījis, ka netieša iegāde ir ietverta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā.

5.   SPĀNIJAS PIEZĪMES PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (84) | Spānijas iestādes norāda, ka visām ieinteresētajām personām ir vienāds viedoklis un ka tās atbalsta Spānijas iestāžu apsvērumos minētos argumentus. |
| --- | --- |

(84)

Spānijas iestādes norāda, ka visām ieinteresētajām personām ir vienāds viedoklis un ka tās atbalsta Spānijas iestāžu apsvērumos minētos argumentus.

| (85) | Spānijas iestādes atkārto, ka DGT noteiktais jaunais administratīvais skaidrojums, kas ietverts 2012. gada 21. martaconsulta V0608/12 un TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūcijā, nav jauns atbalsts. Ne atbildes uz atzinumiem par nodokļiem, ne TEAC rezolūcijas nerada tiesiskas sekas. |
| --- | --- |

(85)

Spānijas iestādes atkārto, ka DGT noteiktais jaunais administratīvais skaidrojums, kas ietverts 2012. gada 21. martaconsulta V0608/12 un TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūcijā, nav jauns atbalsts. Ne atbildes uz atzinumiem par nodokļiem, ne TEAC rezolūcijas nerada tiesiskas sekas.

| (86) | Spānijas Augstākās tiesas 2013. gada 24. jūnija spriedums apliecina, ka finanšu nemateriālā vērtība būtu jāaprēķina, ņemot vērā pārskatu konsolidācijas noteikumus, neatkarīgi no tā, vai iegādātās nerezidentsabiedrības iesniedz konsolidētus vai atsevišķus pārskatus. Lai gan minētā sprieduma priekšmets nebija jautājums par to, vai TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas uz tiešu vai netiešu iegādi, fakts, ka jābūt atsaucei uz grāmatvedības noteikumiem, nozīmē, ka TRLIS 12. panta 5. punkta nolūkā attiecībā uz tiešu un netiešu iegādi būtu jābūt līdzīgai pieejai. |
| --- | --- |

(86)

Spānijas Augstākās tiesas 2013. gada 24. jūnija spriedums apliecina, ka finanšu nemateriālā vērtība būtu jāaprēķina, ņemot vērā pārskatu konsolidācijas noteikumus, neatkarīgi no tā, vai iegādātās nerezidentsabiedrības iesniedz konsolidētus vai atsevišķus pārskatus. Lai gan minētā sprieduma priekšmets nebija jautājums par to, vai TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas uz tiešu vai netiešu iegādi, fakts, ka jābūt atsaucei uz grāmatvedības noteikumiem, nozīmē, ka TRLIS 12. panta 5. punkta nolūkā attiecībā uz tiešu un netiešu iegādi būtu jābūt līdzīgai pieejai.

| (87) | Visas piecas ieinteresētās personas savos apsvērumos norāda, ka tās uzņēmumu ienākuma nodokļa novērtējumos ir atskaitījušas finanšu nemateriālo vērību attiecībā uz netiešu iegādi. Tāpēc jaunais administratīvais skaidrojums nav ietekmējusi TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(87)

Visas piecas ieinteresētās personas savos apsvērumos norāda, ka tās uzņēmumu ienākuma nodokļa novērtējumos ir atskaitījušas finanšu nemateriālo vērību attiecībā uz netiešu iegādi. Tāpēc jaunais administratīvais skaidrojums nav ietekmējusi TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu.

| (88) | Komisija pirmajā un otrajā lēmumā atzina tiesiskās paļāvības esību, kā tas redzams atbildēs, kas sniegtas uz Parlamenta locekļu Erik Mejier un Sharon Bowles rakstiskajiem jautājumiem. Atbildes neliecina, ka tās attiecās tikai uz tiešu iegādi. Gluži pretēji – atbildēs uz Parlamenta locekļu jautājumiem bija minēti konkrēti netiešas iegādes gadījumi. |
| --- | --- |

(88)

Komisija pirmajā un otrajā lēmumā atzina tiesiskās paļāvības esību, kā tas redzams atbildēs, kas sniegtas uz Parlamenta locekļu Erik Mejier un Sharon Bowles rakstiskajiem jautājumiem. Atbildes neliecina, ka tās attiecās tikai uz tiešu iegādi. Gluži pretēji – atbildēs uz Parlamenta locekļu jautājumiem bija minēti konkrēti netiešas iegādes gadījumi.

| (89) | Turklāt tiesiskās paļāvības principa mērķis ir aizsargāt iespējamā valsts atbalsta saņēmējus, nevis dalībvalsti. Tāpēc tieši atbalsta saņēmējiem būtu jānovērtē, vai Komisijas (bet nekādā gadījumā – dalībvalsts) pieņemtie pasākumi var radīt tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt tiesiskās paļāvības principa mērķis ir aizsargāt iespējamā valsts atbalsta saņēmējus, nevis dalībvalsti. Tāpēc tieši atbalsta saņēmējiem būtu jānovērtē, vai Komisijas (bet nekādā gadījumā – dalībvalsts) pieņemtie pasākumi var radīt tiesisko paļāvību.

| (90) | Sākot šo izmeklēšanas procedūru, Komisija ir iecerējusi pārskatīt savus pasākumus, pārkāpjot juridiskās noteiktības principu un estoppel principu. |
| --- | --- |

(90)

Sākot šo izmeklēšanas procedūru, Komisija ir iecerējusi pārskatīt savus pasākumus, pārkāpjot juridiskās noteiktības principu un estoppel principu.

| (91) | Spānijas iestādes atgādina Komisijai, ka TRLIS 12. panta 5. punktam piemītošās atbalsta iezīmes nav galīgas un ir jāizvērtē Eiropas Savienības Tiesai. |
| --- | --- |

(91)

Spānijas iestādes atgādina Komisijai, ka TRLIS 12. panta 5. punktam piemītošās atbalsta iezīmes nav galīgas un ir jāizvērtē Eiropas Savienības Tiesai.

6.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (92) | Komisija pirmajā un otrajā lēmumā secināja, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir nelikumīga un nesaderīga shēma gan attiecībā uz iegādi ES, gan ārpus ES. Proti, Komisija noteica, ka konkrētais pasākums, kas ļauj Spānijas uzņēmējsabiedrībām atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, ko rada vismaz 5 % kapitāla daļu iegāde ārvalstu uzņēmējsabiedrībā, ir selektīva priekšrocība, kas nav pamatota ar nodokļu sistēmas loģiku. Turklāt konkrētais pasākums netika atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu (32). Komisija atsaucas uz lēmumos izklāstīto argumentāciju, lai pierādītu, ka konkrētais pasākums ir nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(92)

Komisija pirmajā un otrajā lēmumā secināja, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir nelikumīga un nesaderīga shēma gan attiecībā uz iegādi ES, gan ārpus ES. Proti, Komisija noteica, ka konkrētais pasākums, kas ļauj Spānijas uzņēmējsabiedrībām atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, ko rada vismaz 5 % kapitāla daļu iegāde ārvalstu uzņēmējsabiedrībā, ir selektīva priekšrocība, kas nav pamatota ar nodokļu sistēmas loģiku. Turklāt konkrētais pasākums netika atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu (32). Komisija atsaucas uz lēmumos izklāstīto argumentāciju, lai pierādītu, ka konkrētais pasākums ir nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts.

| (93) | Spānijas iestādes neiesniedza atcelšanas prasību ne par pirmo, ne otro lēmumu. Tomēr Vispārējā tiesā tiek izskatītas vairākas lietas, ko ierosinājušas trešās personas (33). |
| --- | --- |

(93)

Spānijas iestādes neiesniedza atcelšanas prasību ne par pirmo, ne otro lēmumu. Tomēr Vispārējā tiesā tiek izskatītas vairākas lietas, ko ierosinājušas trešās personas (33).

| (94) | Šis lēmums attiecas vienīgi uz sekām, ko rada TRLIS 12. panta 5. punkta jaunais administratīvais skaidrojums, ko Spānijas iestādes ieviesa pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(94)

Šis lēmums attiecas vienīgi uz sekām, ko rada TRLIS 12. panta 5. punkta jaunais administratīvais skaidrojums, ko Spānijas iestādes ieviesa pēc pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas.

A.   PASĀKUMAM PIEMĪTOŠĀS JAUNA ATBALSTA IEZĪMES

| (95) | Pirmā un otrā lēmuma mērķis bija novērtēt tādas Spānijas shēmas saderību ar iekšējo tirgu, ko Spānijas iestādes darīja zināmu administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts pirmais un otrais lēmums. Pirmajā un otrajā lēmumā “Spānijas nelikumīgi piemērotā” (34) shēma (TRLIS 12. panta 5. punkts) tika atzīta par nelikumīgu un nesaderīgu. |
| --- | --- |

(95)

Pirmā un otrā lēmuma mērķis bija novērtēt tādas Spānijas shēmas saderību ar iekšējo tirgu, ko Spānijas iestādes darīja zināmu administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts pirmais un otrais lēmums. Pirmajā un otrajā lēmumā “Spānijas nelikumīgi piemērotā” (34) shēma (TRLIS 12. panta 5. punkts) tika atzīta par nelikumīgu un nesaderīgu.

| (96) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru lēmuma piemērošanas joma jānosaka, ne tikai ņemot vērā lēmuma faktisko formulējumu, bet arī atbalsta shēmu, kā to aprakstījusi attiecīgā dalībvalsts (35). Spriedumā Kahla Thüringen lietā Tiesa nosprieda, ka Komisijas prasība sniegt papildu informāciju, lai precizētu atbalsta shēmas piemērošanas jomu, un dalībvalstu atbilde uz šādu prasību jāuzskata par neatņemamu atbalsta shēmas daļu (36). |
| --- | --- |

(96)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru lēmuma piemērošanas joma jānosaka, ne tikai ņemot vērā lēmuma faktisko formulējumu, bet arī atbalsta shēmu, kā to aprakstījusi attiecīgā dalībvalsts (35). Spriedumā Kahla Thüringen lietā Tiesa nosprieda, ka Komisijas prasība sniegt papildu informāciju, lai precizētu atbalsta shēmas piemērošanas jomu, un dalībvalstu atbilde uz šādu prasību jāuzskata par neatņemamu atbalsta shēmas daļu (36).

| (97) | Spānijas iestādes 2007. gada 4. jūnija vēstulē (37) paskaidroja, ka attiecīgā administratīvā prakse ļauj atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību tikai attiecībā uz tiešu kapitāla daļu iegādi darbojošās uzņēmējsabiedrībās. |
| --- | --- |

(97)

Spānijas iestādes 2007. gada 4. jūnija vēstulē (37) paskaidroja, ka attiecīgā administratīvā prakse ļauj atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību tikai attiecībā uz tiešu kapitāla daļu iegādi darbojošās uzņēmējsabiedrībās.

| (98) | Šī prakse ir arī atspoguļota saskaņotajos DGT un TEAC administratīvajos skaidrojumos, kas bija spēkā no 2002. gada līdz 2012. gadam. Neatkarīgi no attiecīgo TRLIS noteikumu formulējuma pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī DGT un TEAC konsekventi un sistemātiski piemēroja TRLIS 12. panta 5. punktu tikai tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošās uzņēmējsabiedrībās. Šis skaidrojums ir bijis spēkā kopš 2002. gada 1. janvāra, kad TRLIS 12. panta 5. punkts pirmoreiz stājās spēkā. |
| --- | --- |

(98)

Šī prakse ir arī atspoguļota saskaņotajos DGT un TEAC administratīvajos skaidrojumos, kas bija spēkā no 2002. gada līdz 2012. gadam. Neatkarīgi no attiecīgo TRLIS noteikumu formulējuma pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī DGT un TEAC konsekventi un sistemātiski piemēroja TRLIS 12. panta 5. punktu tikai tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošās uzņēmējsabiedrībās. Šis skaidrojums ir bijis spēkā kopš 2002. gada 1. janvāra, kad TRLIS 12. panta 5. punkts pirmoreiz stājās spēkā.

| (99) | Turklāt ar jauno TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvo skaidrojumu, ko Spānijas iestādes ieviesa 2012. gada martā, tika paplašināta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma, jo tagad attiecīgais pasākums ir piemērojams ne tikai finanšu nemateriālajai vērtībai, ko rada kapitāla daļu tieša iegāde nerezidentsabiedrībās, bet arī finanšu nemateriālajai vērtībai, ko rada kapitāla daļu netieša iegāde nerezidentsabiedrībās, proti, iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt ar jauno TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvo skaidrojumu, ko Spānijas iestādes ieviesa 2012. gada martā, tika paplašināta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma, jo tagad attiecīgais pasākums ir piemērojams ne tikai finanšu nemateriālajai vērtībai, ko rada kapitāla daļu tieša iegāde nerezidentsabiedrībās, bet arī finanšu nemateriālajai vērtībai, ko rada kapitāla daļu netieša iegāde nerezidentsabiedrībās, proti, iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā.

| (100) | Svarīgi ir norādīt, ka galvenais šajā konkrētajā gadījumā nav noteikt, vai attiecīgo atbalstu varētu klasificēt kā pastāvošu atbalstu. Pirmajā un otrajā lēmumā jau ir secināts, ka izvērtētie pasākumi (Spānijas iestāžu īstenotais TRLIS 12. panta 5. punkts) ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. Tāpēc jaunais administratīvais skaidrojumu nekādā gadījumā nevar būt pastāvošs atbalsts. Šajā gadījumā būtiski ir tas, vai pirmā un otrā lēmuma piemērošanas joma attiecās arī uz netiešu iegādi, kas izriet no dalības iepriekšējas iegādes. |
| --- | --- |

(100)

Svarīgi ir norādīt, ka galvenais šajā konkrētajā gadījumā nav noteikt, vai attiecīgo atbalstu varētu klasificēt kā pastāvošu atbalstu. Pirmajā un otrajā lēmumā jau ir secināts, ka izvērtētie pasākumi (Spānijas iestāžu īstenotais TRLIS 12. panta 5. punkts) ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. Tāpēc jaunais administratīvais skaidrojumu nekādā gadījumā nevar būt pastāvošs atbalsts. Šajā gadījumā būtiski ir tas, vai pirmā un otrā lēmuma piemērošanas joma attiecās arī uz netiešu iegādi, kas izriet no dalības iepriekšējas iegādes.

| (101) | Komisija uzskata, ka neviens no Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu izvirzītajiem argumentiem nepierāda, ka attiecīgais pasākums nav jauns atbalsts, turpmāk izskaidroto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(101)

Komisija uzskata, ka neviens no Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu izvirzītajiem argumentiem nepierāda, ka attiecīgais pasākums nav jauns atbalsts, turpmāk izskaidroto iemeslu dēļ.

6.1.   Sākotnējais administratīvais skaidrojums nav galīgs un nav nozīmīga un sistemātiska administratīvā prakse

| (102) | Lai pamatotu savu viedokli, ka attiecīgais pasākums nav jauns atbalsts, Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas būtībā apgalvo, ka iepriekšējais administratīvais skaidrojums nebija galīgs, ka to vienmēr varēja pārsūdzēt tiesās un ka tā nebija konsekventa prakse. |
| --- | --- |

(102)

Lai pamatotu savu viedokli, ka attiecīgais pasākums nav jauns atbalsts, Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas būtībā apgalvo, ka iepriekšējais administratīvais skaidrojums nebija galīgs, ka to vienmēr varēja pārsūdzēt tiesās un ka tā nebija konsekventa prakse.

| (103) | Šā lēmuma mērķiem minētie argumenti nav būtiski. Komisija pirmajā un otrajā lēmumā ir izvērtējusi Spānijas iestāžu īstenotu valsts atbalsta shēmu. Fakts, ka attiecīgo režīmu (vai nu administrācija, vai tiesas) kaut kad nākotnē varēja grozīt vai mainīt, neietekmē izmeklēšanas – un līdz ar to arī lēmumu – piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(103)

Šā lēmuma mērķiem minētie argumenti nav būtiski. Komisija pirmajā un otrajā lēmumā ir izvērtējusi Spānijas iestāžu īstenotu valsts atbalsta shēmu. Fakts, ka attiecīgo režīmu (vai nu administrācija, vai tiesas) kaut kad nākotnē varēja grozīt vai mainīt, neietekmē izmeklēšanas – un līdz ar to arī lēmumu – piemērošanas jomu.

| (104) | Jebkurā gadījumā Spānijas iestāžu argumenti jānoraida arī turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(104)

Jebkurā gadījumā Spānijas iestāžu argumenti jānoraida arī turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| (105) | Attiecībā uz argumentu, ka sākotnējais administratīvais skaidrojums nebija nozīmīga un iedibināta nodokļu administrācijas prakse, Komisija norāda, ka visas DGT consultas un TEAC rezolūcijas, ko iesniegušas Spānijas iestādes, liecina par sistemātisku un konsekventu pieeju, izslēdzot no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas netiešu kapitāla daļu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz argumentu, ka sākotnējais administratīvais skaidrojums nebija nozīmīga un iedibināta nodokļu administrācijas prakse, Komisija norāda, ka visas DGT consultas un TEAC rezolūcijas, ko iesniegušas Spānijas iestādes, liecina par sistemātisku un konsekventu pieeju, izslēdzot no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas netiešu kapitāla daļu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā.

| (106) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka sākotnējais administratīvais skaidrojums nav nozīmīga un galīga administratīvā prakse, ņemot vērā, ka tas nav tiesību avots un ka to var vienmēr pārsūdzēt kompetentajās tiesās. |
| --- | --- |

(106)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka sākotnējais administratīvais skaidrojums nav nozīmīga un galīga administratīvā prakse, ņemot vērā, ka tas nav tiesību avots un ka to var vienmēr pārsūdzēt kompetentajās tiesās.

| (107) | Komisija uzskata, ka tas, ka administratīvo skaidrojumu un TEAC rezolūcijas var pārsūdzēt turpmākās tiesu instancēs, nenozīmē, ka attiecīgajām consultas un jo īpaši TEAC rezolūcijām nav tiesisku seku attiecībā uz nodokļu maksātāju. Kā noteikts 2003. gada 17. decembra Vispārējo nodokļu likuma 58/2003 89. pantā, atbildes, kas sniegtas, atbildot uz prasību sniegt atzinumu par nodokļiem, ir saistošas nodokļu administrācijai. Tas nozīmē, ka nodokļu administrācijai ir pienākums izmantot vienus un tos pašus kritērijus, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem. Tāpēc piesardzīgs un rūpīgs uzņēmējs gaidītu, ka nodokļu administrācija īstenos konsekventu pieeju situācijās, kad fakti un apstākļi starp nodokļu maksātājiem ir identiski. |
| --- | --- |

(107)

Komisija uzskata, ka tas, ka administratīvo skaidrojumu un TEAC rezolūcijas var pārsūdzēt turpmākās tiesu instancēs, nenozīmē, ka attiecīgajām consultas un jo īpaši TEAC rezolūcijām nav tiesisku seku attiecībā uz nodokļu maksātāju. Kā noteikts 2003. gada 17. decembra Vispārējo nodokļu likuma 58/2003 89. pantā, atbildes, kas sniegtas, atbildot uz prasību sniegt atzinumu par nodokļiem, ir saistošas nodokļu administrācijai. Tas nozīmē, ka nodokļu administrācijai ir pienākums izmantot vienus un tos pašus kritērijus, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem. Tāpēc piesardzīgs un rūpīgs uzņēmējs gaidītu, ka nodokļu administrācija īstenos konsekventu pieeju situācijās, kad fakti un apstākļi starp nodokļu maksātājiem ir identiski.

| (108) | Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka sākotnējais administratīvais skaidrojums nav konsekventa administratīvā prakse, jo administratīvajā skaidrojumā ietvertie kritēriji vienmēr var tikt mainīti. Tomēr, kā paskaidrojušas Spānijas iestādes, Likuma 58/2003 89. pantā ir noteikts, ka administratīvā skaidrojumā ietvertie kritēriji jāpiemēro konsekventi, kamēr vien tie netiek mainīti ar judikatūru vai piemērojamiem tiesību aktiem. Komisija norāda, ka visas DGT consultas un TEAC rezolūcijas liecina, ka no 2002. gada līdz 2012. gadam bija spēkā konsekventa prakse, kas netika mainīta ne ar tiesību aktiem, ne judikatūru. |
| --- | --- |

(108)

Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka sākotnējais administratīvais skaidrojums nav konsekventa administratīvā prakse, jo administratīvajā skaidrojumā ietvertie kritēriji vienmēr var tikt mainīti. Tomēr, kā paskaidrojušas Spānijas iestādes, Likuma 58/2003 89. pantā ir noteikts, ka administratīvā skaidrojumā ietvertie kritēriji jāpiemēro konsekventi, kamēr vien tie netiek mainīti ar judikatūru vai piemērojamiem tiesību aktiem. Komisija norāda, ka visas DGT consultas un TEAC rezolūcijas liecina, ka no 2002. gada līdz 2012. gadam bija spēkā konsekventa prakse, kas netika mainīta ne ar tiesību aktiem, ne judikatūru.

| (109) | Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka administratīvais skaidrojums tika pakāpeniski mainīts ar TEAC 2010. gada jūnija rezolūciju un Audiencia Nacional2011. gada 13. oktobra spriedumu (38), ko Spānijas Augstākā tiesa vēlāk atbalstīja 2013. gada 24. jūnija spriedumā (39). Komisija uzskata, ka iepriekš minētie spriedumi neliecina par fiskālā režīma izmaiņām attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi TRLIS 12. panta 5. punkta kontekstā. Attiecīgā TEAC rezolūcija un Audiencia Nacional un Spānijas Augstākās tiesas spriedumi attiecās uz kapitāla daļu iegādi grupu iekšienē, uz ko šis konkrētais gadījums neattiecas. Abos spriedumos nav skaidras atsauces uz kapitāla daļu netiešu iegādi, un tajos nav iztirzāta finanšu nemateriālās vērtības esība, jo Tiesa to izvērtēja jau a quo, tāpēc šis jautājums vairs nebija pārsūdzams. Šajā ziņā Spānijas iestāžu administratīvā prakse atbalsta atgūšanas procedūrā paredzēja vispirms izvērtēt, vai iegāde ir tieša vai netieša – neatkarīgi no tā, vai tā notiek grupas iekšienē –, lai noteiktu, vai tā rada nodokļu priekšrocības. |
| --- | --- |

(109)

Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka administratīvais skaidrojums tika pakāpeniski mainīts ar TEAC 2010. gada jūnija rezolūciju un Audiencia Nacional2011. gada 13. oktobra spriedumu (38), ko Spānijas Augstākā tiesa vēlāk atbalstīja 2013. gada 24. jūnija spriedumā (39). Komisija uzskata, ka iepriekš minētie spriedumi neliecina par fiskālā režīma izmaiņām attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi TRLIS 12. panta 5. punkta kontekstā. Attiecīgā TEAC rezolūcija un Audiencia Nacional un Spānijas Augstākās tiesas spriedumi attiecās uz kapitāla daļu iegādi grupu iekšienē, uz ko šis konkrētais gadījums neattiecas. Abos spriedumos nav skaidras atsauces uz kapitāla daļu netiešu iegādi, un tajos nav iztirzāta finanšu nemateriālās vērtības esība, jo Tiesa to izvērtēja jau a quo, tāpēc šis jautājums vairs nebija pārsūdzams. Šajā ziņā Spānijas iestāžu administratīvā prakse atbalsta atgūšanas procedūrā paredzēja vispirms izvērtēt, vai iegāde ir tieša vai netieša – neatkarīgi no tā, vai tā notiek grupas iekšienē –, lai noteiktu, vai tā rada nodokļu priekšrocības.

| (110) | Spānijas iestādes un ieinteresētas trešās personas arī apstrīd Komisijas apgalvojumu 2013. gada 17. jūlija lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumi, kas attiecās uz nodokļu deklarācijās ietvertu netiešu iegādi, tika sistemātiski noraidīti. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka atskaitījumus nevarēja sistemātiski noraidīt, ņemot vērā, ka Spānijas nodokļu iekasēšanas sistēmas pamatā ir “pašnovērtējuma sistēma” (tā dēvētā autoliquidación). |
| --- | --- |

(110)

Spānijas iestādes un ieinteresētas trešās personas arī apstrīd Komisijas apgalvojumu 2013. gada 17. jūlija lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumi, kas attiecās uz nodokļu deklarācijās ietvertu netiešu iegādi, tika sistemātiski noraidīti. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka atskaitījumus nevarēja sistemātiski noraidīt, ņemot vērā, ka Spānijas nodokļu iekasēšanas sistēmas pamatā ir “pašnovērtējuma sistēma” (tā dēvētā autoliquidación).

| (111) | Komisija uzskata, ka “pašnovērtējuma” tipa nodokļu iekasēšanas sistēmas esība nenozīmē, ka attiecīgais pasākums tāpēc zaudē jaunam atbalstam raksturīgās iezīmes. Tas, ka Spānijas nodokļu iekasēšanas sistēmas pamatā ir “pašnovērtējuma” sistēma, tik tiešām negarantē katras nodokļu maksātāja veiktās nodokļu darbības pareizību un galu galā arī tās likumību. Nodokļu administrācija ir pilnvarota pārbaudīt nodokļu maksātāju veiktās “pašnovērtējuma” nodokļu darbības. Faktiski, kā norādīja Spānijas iestādes, ja nodokļu maksātājam, kurš atskaitījis finanšu nemateriālo vērtību, ko rada netieša iegāde, piemērotu nodokļu revīziju, tad nodokļu administrācija, kurai ir pienākums piemērot tos pašus kritērijus gadījumā, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem, nebūtu atzinusi uzņēmuma nodokļu deklarācijā norādītās finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu. Tāpēc “pašnovērtējuma” nodokļu sistēmas esība nav pretrunā Komisijas viedoklim, ka uzņēmumu pieprasījumi saistībā ar finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu kapitāla daļu netiešas iegādes kontekstā tika sistemātiski noraidīti. |
| --- | --- |

(111)

Komisija uzskata, ka “pašnovērtējuma” tipa nodokļu iekasēšanas sistēmas esība nenozīmē, ka attiecīgais pasākums tāpēc zaudē jaunam atbalstam raksturīgās iezīmes. Tas, ka Spānijas nodokļu iekasēšanas sistēmas pamatā ir “pašnovērtējuma” sistēma, tik tiešām negarantē katras nodokļu maksātāja veiktās nodokļu darbības pareizību un galu galā arī tās likumību. Nodokļu administrācija ir pilnvarota pārbaudīt nodokļu maksātāju veiktās “pašnovērtējuma” nodokļu darbības. Faktiski, kā norādīja Spānijas iestādes, ja nodokļu maksātājam, kurš atskaitījis finanšu nemateriālo vērtību, ko rada netieša iegāde, piemērotu nodokļu revīziju, tad nodokļu administrācija, kurai ir pienākums piemērot tos pašus kritērijus gadījumā, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem, nebūtu atzinusi uzņēmuma nodokļu deklarācijā norādītās finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu. Tāpēc “pašnovērtējuma” nodokļu sistēmas esība nav pretrunā Komisijas viedoklim, ka uzņēmumu pieprasījumi saistībā ar finanšu nemateriālās vērtības atskaitīšanu kapitāla daļu netiešas iegādes kontekstā tika sistemātiski noraidīti.

| (112) | Turklāt šajā analīzē nav nozīmes faktam, ka daži nodokļu maksātāji neņēma vērā pastāvošo administratīvo skaidrojumu un atskaitīja finanšu nemateriālo vērtību attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi. Atbilstoši Likuma 58/2003 89. pantam nodokļu administrācijai ir pienākums izmantot nodokļu skaidrojumos paredzētos kritērijus, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem. Tāpēc nodokļu maksātājiem, kuri atskaitīja finanšu nemateriālo vērtību attiecībā uz netiešu iegādi un kuriem vēlāk piemēroja nodokļu revīziju, būs jākoriģē savas nodokļu deklarācijas. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt šajā analīzē nav nozīmes faktam, ka daži nodokļu maksātāji neņēma vērā pastāvošo administratīvo skaidrojumu un atskaitīja finanšu nemateriālo vērtību attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi. Atbilstoši Likuma 58/2003 89. pantam nodokļu administrācijai ir pienākums izmantot nodokļu skaidrojumos paredzētos kritērijus, ja fakti un apstākļi ir identiski starp nodokļu maksātājiem. Tāpēc nodokļu maksātājiem, kuri atskaitīja finanšu nemateriālo vērtību attiecībā uz netiešu iegādi un kuriem vēlāk piemēroja nodokļu revīziju, būs jākoriģē savas nodokļu deklarācijas.

| (113) | Visbeidzot, DGT consultas un TEAC rezolūcijas apstiprina, ka pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī un pat pēc to pieņemšanas (līdz 2012. gada martam) Spānijas iestāžu konsekventā administratīvā prakse bija piemērot attiecīgo nodokļu shēmu tikai kapitāla daļu tiešai iegādei darbojošās nerezidentsabiedrībās, savukārt visi nodokļu atskaitījumi attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, tika sistemātiski noraidīti. Turklāt Komisija uzskata, ka tas, ka Spānijas nodokļu iekasēšanas sistēma ir “pašnovērtējuma” sistēma, nemaina faktu, ka ar jauno administratīvo skaidrojumu tika paplašināta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, DGT consultas un TEAC rezolūcijas apstiprina, ka pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī un pat pēc to pieņemšanas (līdz 2012. gada martam) Spānijas iestāžu konsekventā administratīvā prakse bija piemērot attiecīgo nodokļu shēmu tikai kapitāla daļu tiešai iegādei darbojošās nerezidentsabiedrībās, savukārt visi nodokļu atskaitījumi attiecībā uz netiešu kapitāla daļu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, tika sistemātiski noraidīti. Turklāt Komisija uzskata, ka tas, ka Spānijas nodokļu iekasēšanas sistēma ir “pašnovērtējuma” sistēma, nemaina faktu, ka ar jauno administratīvo skaidrojumu tika paplašināta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma.

6.2.   Jaunais administratīvais skaidrojums nav TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas būtisks grozījums

| (114) | Gan Spānijas iestādes, gan ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka TRLIS 12. panta 5. punkts nav būtiski grozīts un ka tiesību normas piemērošanas jomas administratīvo skaidrojumu nevar uzskatīt par būtisku atbalsta grozījumu. Turklāt tas, ka DGT un TEAC ir mainījušas administratīvo skaidrojumu, neietekmē TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(114)

Gan Spānijas iestādes, gan ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka TRLIS 12. panta 5. punkts nav būtiski grozīts un ka tiesību normas piemērošanas jomas administratīvo skaidrojumu nevar uzskatīt par būtisku atbalsta grozījumu. Turklāt tas, ka DGT un TEAC ir mainījušas administratīvo skaidrojumu, neietekmē TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu.

| (115) | Tomēr nav šaubu, ka nodokļu priekšrocības (kas var ietvert valsts atbalsta piešķiršanu vairāku miljardu euro apmērā) piemērošanas jomas paplašināšana, aptverot arī netiešu kapitāla daļu iegādi, ir būtisks režīma piemērošanas jomas grozījums (40). |
| --- | --- |

(115)

Tomēr nav šaubu, ka nodokļu priekšrocības (kas var ietvert valsts atbalsta piešķiršanu vairāku miljardu euro apmērā) piemērošanas jomas paplašināšana, aptverot arī netiešu kapitāla daļu iegādi, ir būtisks režīma piemērošanas jomas grozījums (40).

| (116) | Finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode patiešām ir mainīta – tā ir pārstrādāta, lai varētu atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, ko rada kapitāla daļu netieša iegāde nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā. Šī aprēķina metodes maiņa acīmredzami ir paplašinājusi TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(116)

Finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode patiešām ir mainīta – tā ir pārstrādāta, lai varētu atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, ko rada kapitāla daļu netieša iegāde nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā. Šī aprēķina metodes maiņa acīmredzami ir paplašinājusi TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu.

6.2.1.   Finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode

| (117) | DGT consultas un TEAC judikatūra, ko Spānijas iestādes darīja zināmus Komisijai administratīvās un formālās izmeklēšanas procedūras laikā, liecina, ka kopš TRLIS 12. panta 5. punkta pieņemšanas 2002. gadā līdz 2012. gadam pastāvēja konsekventa administratīvā prakse, saskaņā ar kuru TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā netika iekļauta kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. DGT doktrīna un TEAC judikatūra būtībā pamatoja to sākotnējo skaidrojumu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem argumentiem. |
| --- | --- |

(117)

DGT consultas un TEAC judikatūra, ko Spānijas iestādes darīja zināmus Komisijai administratīvās un formālās izmeklēšanas procedūras laikā, liecina, ka kopš TRLIS 12. panta 5. punkta pieņemšanas 2002. gadā līdz 2012. gadam pastāvēja konsekventa administratīvā prakse, saskaņā ar kuru TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā netika iekļauta kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. DGT doktrīna un TEAC judikatūra būtībā pamatoja to sākotnējo skaidrojumu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem argumentiem.

| (118) | Nemateriālā vērtība ir nemateriāls aktīvs, kas rodas, kad uzņēmējsabiedrība iegādājas citu uzņēmējsabiedrību, un tā ir vienāda ar starpību starp uzņēmējsabiedrības pirkuma cenu un tās tīro aktīvu bilances vērtību. Saimnieciskās darbības rezultātā tiek radīts nemateriāls aktīvs, ko rada uzņēmējsabiedrības klientu portfelis, zinātība, cilvēkresursi, ģeogrāfiskā atrašanā vieta un reputācija, un galu galā pirkuma cena ir augstāka nekā tā, kas noteikta kā bilances vērtība. Tāpēc nemateriālā vērtība var rasties, tikai tieši iegādājoties darbojošos uzņēmējsabiedrību, tas ir, uzņēmējsabiedrību, kas faktiski veic saimniecisku darbību. Turpretī nemateriālā vērtība nevar rasties no pārvaldītājsabiedrības, kuras galvenais mērķis ir turēt īpašumā darbojošos meitassabiedrību akcijas (41). |
| --- | --- |

(118)

Nemateriālā vērtība ir nemateriāls aktīvs, kas rodas, kad uzņēmējsabiedrība iegādājas citu uzņēmējsabiedrību, un tā ir vienāda ar starpību starp uzņēmējsabiedrības pirkuma cenu un tās tīro aktīvu bilances vērtību. Saimnieciskās darbības rezultātā tiek radīts nemateriāls aktīvs, ko rada uzņēmējsabiedrības klientu portfelis, zinātība, cilvēkresursi, ģeogrāfiskā atrašanā vieta un reputācija, un galu galā pirkuma cena ir augstāka nekā tā, kas noteikta kā bilances vērtība. Tāpēc nemateriālā vērtība var rasties, tikai tieši iegādājoties darbojošos uzņēmējsabiedrību, tas ir, uzņēmējsabiedrību, kas faktiski veic saimniecisku darbību. Turpretī nemateriālā vērtība nevar rasties no pārvaldītājsabiedrības, kuras galvenais mērķis ir turēt īpašumā darbojošos meitassabiedrību akcijas (41).

| (119) | Ja cena, kas samaksāta par kapitāla daļu uzņēmējsabiedrībā, pārsniedz tās bilances vērtību, tam var būt divi dažādi iemesli: 1) uzņēmējsabiedrības aktīvu un tiesību patiesā vērtība vai 2) pārāk augsta cena, kas samaksāta, cerot nākotnē gūt lielākus ieņēmumus. Pēdējā minētā kategorija atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai (42). |
| --- | --- |

(119)

Ja cena, kas samaksāta par kapitāla daļu uzņēmējsabiedrībā, pārsniedz tās bilances vērtību, tam var būt divi dažādi iemesli: 1) uzņēmējsabiedrības aktīvu un tiesību patiesā vērtība vai 2) pārāk augsta cena, kas samaksāta, cerot nākotnē gūt lielākus ieņēmumus. Pēdējā minētā kategorija atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai (42).

| (120) | Lai aprēķinātu finanšu nemateriālās vērtības summu, tas ir, starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un bilances vērtību, kas nav attiecināma uz nerezidentsabiedrības tīro vērtību, DGT un TEAC izmantoja šādu četrposmu pieeju:






  a) | aprēķina starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību; |
| --- | --- | --- |

(120)

Lai aprēķinātu finanšu nemateriālās vērtības summu, tas ir, starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un bilances vērtību, kas nav attiecināma uz nerezidentsabiedrības tīro vērtību, DGT un TEAC izmantoja šādu četrposmu pieeju:

a)

aprēķina starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību;

| b) | bilances vērtībai jāatspoguļo pašu kapitāla daļa, kas atbilst rezidentsabiedrības kapitāla daļai nerezidentsabiedrībā; |
| --- | --- |

b)

bilances vērtībai jāatspoguļo pašu kapitāla daļa, kas atbilst rezidentsabiedrības kapitāla daļai nerezidentsabiedrībā;

| c) | starpība starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību jāattiecina uz nerezidentsabiedrības aktīviem, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu, atbilstoši pārskatu konsolidācijas noteikumos noteiktajiem kritērijiem (43); |
| --- | --- |

c)

starpība starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību jāattiecina uz nerezidentsabiedrības aktīviem, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu, atbilstoši pārskatu konsolidācijas noteikumos noteiktajiem kritērijiem (43);

| d) | atlikusī summa ir finanšu nemateriālā vērtība, ko var atskaitīt no nodokļu bāzes, nepārsniedzot vienu divdesmitdaļu no tās vērtības gadā. |
| --- | --- |

d)

atlikusī summa ir finanšu nemateriālā vērtība, ko var atskaitīt no nodokļu bāzes, nepārsniedzot vienu divdesmitdaļu no tās vērtības gadā.

| (121) | Saskaņā ar šo aprēķina metodi, ja Spānijas rezidentsabiedrība iegādājas kapitāla daļu nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā (kuras pamatdarbība ir citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akciju iegūšana īpašumā un aktīvu pārvaldība), starpība starp pirkuma cenu un pārvaldītājsabiedrības tīro bilances vērtību jāiegrāmato kā pārvaldītājsabiedrības aktīvs, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu. Tā kā pārvaldītājsabiedrības aktīvi ir kapitāla daļas darbojošās meitassabiedrībās, kas ir nerezidentsabiedrības, tās aktīvu tirgus vērtība ir vienāda ar akciju iegādes cenu un tāpēc finanšu nemateriālā vērtība nevar rasties. Atbilstoši šim skaidrojumam finanšu nemateriālo vērtību var radīt tikai tieša darbojošās uzņēmējsabiedrības iegāde. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar šo aprēķina metodi, ja Spānijas rezidentsabiedrība iegādājas kapitāla daļu nerezidējošā pārvaldītājsabiedrībā (kuras pamatdarbība ir citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akciju iegūšana īpašumā un aktīvu pārvaldība), starpība starp pirkuma cenu un pārvaldītājsabiedrības tīro bilances vērtību jāiegrāmato kā pārvaldītājsabiedrības aktīvs, nepārsniedzot attiecīgā aktīva tirgus vērtības ierobežojumu. Tā kā pārvaldītājsabiedrības aktīvi ir kapitāla daļas darbojošās meitassabiedrībās, kas ir nerezidentsabiedrības, tās aktīvu tirgus vērtība ir vienāda ar akciju iegādes cenu un tāpēc finanšu nemateriālā vērtība nevar rasties. Atbilstoši šim skaidrojumam finanšu nemateriālo vērtību var radīt tikai tieša darbojošās uzņēmējsabiedrības iegāde.

| (122) | Ar DGT2012. gada 21. marta administratīvo skaidrojumu un vēlāko TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūciju TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma tika paplašināta līdz kapitāla daļu netiešai iegādei, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Saskaņā ar Spānijas iestādēm un vienu ieinteresēto personu būtu jāpiemēro turpmāk aprakstītā finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode. |
| --- | --- |

(122)

Ar DGT2012. gada 21. marta administratīvo skaidrojumu un vēlāko TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūciju TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma tika paplašināta līdz kapitāla daļu netiešai iegādei, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Saskaņā ar Spānijas iestādēm un vienu ieinteresēto personu būtu jāpiemēro turpmāk aprakstītā finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode.

| (123) | Tādas kapitāla daļu netiešas iegādes gadījumā, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, jāveic konsolidācija, lai nemateriālo vērtību, kas radīta otrajā līmenī un tālākos līmeņos, būtu iespējams pārnest uz pārvaldītājsabiedrības līmeni. To veic, dzēšot ieguldījumu un pašu kapitāla attiecību starp iegādātāju uzņēmējsabiedrību un iegādāto uzņēmējsabiedrību Šajā nolūkā ieguldījumu un pašu kapitāla attiecības dzēšanas process jāveic dažādos posmos atbilstoši Karaļa dekrēta 1815/1991 30. pantam:






  a) | pirmkārt, dzēš ieguldījumu un pašu kapitāla attiecību tās uzņēmējsabiedrības līmenī, kurai nav tiešas kapitāla daļas citas uzņēmējsabiedrības pašu kapitālā. Pārvaldītājsabiedrības kapitāla daļu darbojošā meitassabiedrībā dzēš un kapitāla daļas vērtību pārvaldītājsabiedrības bilancē aizstāj ar darbojošās uzņēmējsabiedrības aktīvu tirgus vērtību. Pārvaldītājsabiedrības bilancē rodas konsolidācijas rezerve, kas vienāda ar starpību starp darbojošās sabiedrības aktīvu tirgus vērtību un to bilances vērtību; |
| --- | --- | --- |

(123)

Tādas kapitāla daļu netiešas iegādes gadījumā, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, jāveic konsolidācija, lai nemateriālo vērtību, kas radīta otrajā līmenī un tālākos līmeņos, būtu iespējams pārnest uz pārvaldītājsabiedrības līmeni. To veic, dzēšot ieguldījumu un pašu kapitāla attiecību starp iegādātāju uzņēmējsabiedrību un iegādāto uzņēmējsabiedrību Šajā nolūkā ieguldījumu un pašu kapitāla attiecības dzēšanas process jāveic dažādos posmos atbilstoši Karaļa dekrēta 1815/1991 30. pantam:

a)

pirmkārt, dzēš ieguldījumu un pašu kapitāla attiecību tās uzņēmējsabiedrības līmenī, kurai nav tiešas kapitāla daļas citas uzņēmējsabiedrības pašu kapitālā. Pārvaldītājsabiedrības kapitāla daļu darbojošā meitassabiedrībā dzēš un kapitāla daļas vērtību pārvaldītājsabiedrības bilancē aizstāj ar darbojošās uzņēmējsabiedrības aktīvu tirgus vērtību. Pārvaldītājsabiedrības bilancē rodas konsolidācijas rezerve, kas vienāda ar starpību starp darbojošās sabiedrības aktīvu tirgus vērtību un to bilances vērtību;

| b) | otrkārt, ieguldījumu un pašu kapitāla attiecības dzēšana būtu jāveic arī vēlākos posmos, pašu kapitāla vērtības aprēķināšanai ņemot vērā konsolidācijas rezerves, kas radušās agrākos posmos. |
| --- | --- |

b)

otrkārt, ieguldījumu un pašu kapitāla attiecības dzēšana būtu jāveic arī vēlākos posmos, pašu kapitāla vērtības aprēķināšanai ņemot vērā konsolidācijas rezerves, kas radušās agrākos posmos.

| (124) | Finanšu nemateriālā vērtība ir starpības daļa starp kapitāla daļas pirkuma cenu un pārvaldītājsabiedrības pašu kapitāla jauno vērtību pēc konsolidācijas, ko nevar attiecināt uz pārvaldītājsabiedrības aktīviem. Piemērojot šo aprēķina metodi, uzskata, ka pārvaldītājsabiedrībai piederošo visu meitassabiedrību aktīvi un saistības ir vienas atsevišķas uzņēmējsabiedrības aktīvi un saistības. |
| --- | --- |

(124)

Finanšu nemateriālā vērtība ir starpības daļa starp kapitāla daļas pirkuma cenu un pārvaldītājsabiedrības pašu kapitāla jauno vērtību pēc konsolidācijas, ko nevar attiecināt uz pārvaldītājsabiedrības aktīviem. Piemērojot šo aprēķina metodi, uzskata, ka pārvaldītājsabiedrībai piederošo visu meitassabiedrību aktīvi un saistības ir vienas atsevišķas uzņēmējsabiedrības aktīvi un saistības.

| (125) | Tādējādi jaunā aprēķina metode, kas ietverta DGT un TEAC 2012. gada rezolūcijās, paredz iepriekšēju konsolidācijas simulāciju (44), lai varētu darbojošās nerezidentsabiedrības (kura rada nemateriālo vērtību) aktīvus pārnest uz pārvaldītājsabiedrības līmeni, ievērojot Karaļa dekrēta 1815/1991 30. pantā paredzētos procesa posmus. Pēc konsolidācijas procesa simulācijas starpību starp kapitāla daļu pirkuma cenu un tās bilances vērtību var attiecināt uz nerezidējošas pārvaldītājsabiedrības aktīviem un tiesībām. Atlikusī starpība ir finanšu nemateriālā vērtība, kas jāatskaita no nodokļu bāzes. Tādējādi, izmantojot šo aprēķina metodi, var izvairīties no kompensācijas starp pārvaldītājsabiedrības aktīvu (akciju) pirkuma cenu un tirgus vērtību, kuras dēļ pārvaldītājsabiedrības līmenī neradās nekāda finanšu nemateriālā vērtība. |
| --- | --- |

(125)

Tādējādi jaunā aprēķina metode, kas ietverta DGT un TEAC 2012. gada rezolūcijās, paredz iepriekšēju konsolidācijas simulāciju (44), lai varētu darbojošās nerezidentsabiedrības (kura rada nemateriālo vērtību) aktīvus pārnest uz pārvaldītājsabiedrības līmeni, ievērojot Karaļa dekrēta 1815/1991 30. pantā paredzētos procesa posmus. Pēc konsolidācijas procesa simulācijas starpību starp kapitāla daļu pirkuma cenu un tās bilances vērtību var attiecināt uz nerezidējošas pārvaldītājsabiedrības aktīviem un tiesībām. Atlikusī starpība ir finanšu nemateriālā vērtība, kas jāatskaita no nodokļu bāzes. Tādējādi, izmantojot šo aprēķina metodi, var izvairīties no kompensācijas starp pārvaldītājsabiedrības aktīvu (akciju) pirkuma cenu un tirgus vērtību, kuras dēļ pārvaldītājsabiedrības līmenī neradās nekāda finanšu nemateriālā vērtība.

| (126) | Strīds par finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanu izriet no atsauces TRLIS 12. panta 5. punktā uz konsolidācijas noteikumiem. Minētajā atsaucē patiešām nav precizēts, kuri ir konkrētie pārskatu konsolidācijas noteikumi vai tiesību normas, kas būtu jāpiemēro, lai aprēķinātu galīgo finanšu nemateriālo vērtību:
  “Starpība starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes dienā jāiegrāmato nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidācijas noteikumiem.” [Pievienots uzsvars.] |
| --- | --- |

(126)

Strīds par finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanu izriet no atsauces TRLIS 12. panta 5. punktā uz konsolidācijas noteikumiem. Minētajā atsaucē patiešām nav precizēts, kuri ir konkrētie pārskatu konsolidācijas noteikumi vai tiesību normas, kas būtu jāpiemēro, lai aprēķinātu galīgo finanšu nemateriālo vērtību:

“Starpība starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību iegādes dienā jāiegrāmato nerezidentsabiedrības “preču un tiesību” budžeta pozīcijā atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Karaļa dekrētā 1815/1991 par pārskatu konsolidācijas noteikumiem.” [Pievienots uzsvars.]

| (127) | TEAC savās iepriekšējās rezolūcijās precizēja, ka atsauce uz pārskatu konsolidācijas noteikumiem ir sniegta vienīgi tāpēc, lai iegrāmatotu starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un bilances vērtību nerezidentsabiedrības “aktīvu un tiesību” budžeta pozīcijā (45), un ka TRLIS 12. panta 5. punkts faktiski neparedz prasību konsolidēt pārskatus. TEAC2011. gada 3. novembra rezolūcijā ir minēts, ka “atsauce TRLIS 12. panta 5. punktā uz Karaļa dekrētu 1815/1991 (pārskatu konsolidācijas noteikumiem) ir sniegta vienīgi tāpēc, lai attiecinātu starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību uz nerezidentsabiedrības aktīviem un tiesībām”. |
| --- | --- |

(127)

TEAC savās iepriekšējās rezolūcijās precizēja, ka atsauce uz pārskatu konsolidācijas noteikumiem ir sniegta vienīgi tāpēc, lai iegrāmatotu starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un bilances vērtību nerezidentsabiedrības “aktīvu un tiesību” budžeta pozīcijā (45), un ka TRLIS 12. panta 5. punkts faktiski neparedz prasību konsolidēt pārskatus. TEAC2011. gada 3. novembra rezolūcijā ir minēts, ka “atsauce TRLIS 12. panta 5. punktā uz Karaļa dekrētu 1815/1991 (pārskatu konsolidācijas noteikumiem) ir sniegta vienīgi tāpēc, lai attiecinātu starpību starp kapitāla daļas pirkuma cenu un tās bilances vērtību uz nerezidentsabiedrības aktīviem un tiesībām”.

| (128) | Proti, attiecībā uz kapitāla daļu iegādi pārvaldītājsabiedrībā strīds attiecas galvenokārt uz to, kā noteikt, kura bilances vērtība jāņem vērā, aprēķinot finanšu nemateriālo vērtību, – bilances vērtība, kas izriet no konsolidētajiem pārskatiem, vai bilances vērtība, kas izriet no atsevišķajiem pārskatiem. Šai izvēlei patiešām var būt ļoti atšķirīgs rezultāts – no vienas puses, ja ir atsauce uz atsevišķajos pārskatos ietverto bilances vērtību, tad finanšu nemateriālā vērtība nerodas, ja iegādājas kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā; no otras puses, ja ir atsauce uz konsolidētajos pārskatos ietverto bilances vērtību, tad finanšu nemateriālā vērtība rodas pārvaldītājsabiedrības līmenī. |
| --- | --- |

(128)

Proti, attiecībā uz kapitāla daļu iegādi pārvaldītājsabiedrībā strīds attiecas galvenokārt uz to, kā noteikt, kura bilances vērtība jāņem vērā, aprēķinot finanšu nemateriālo vērtību, – bilances vērtība, kas izriet no konsolidētajiem pārskatiem, vai bilances vērtība, kas izriet no atsevišķajiem pārskatiem. Šai izvēlei patiešām var būt ļoti atšķirīgs rezultāts – no vienas puses, ja ir atsauce uz atsevišķajos pārskatos ietverto bilances vērtību, tad finanšu nemateriālā vērtība nerodas, ja iegādājas kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā; no otras puses, ja ir atsauce uz konsolidētajos pārskatos ietverto bilances vērtību, tad finanšu nemateriālā vērtība rodas pārvaldītājsabiedrības līmenī.

| (129) | No TEAC rezolūcijām var secināt, ka vairāki nodokļu maksātāji jau ir pieprasījuši, lai tiek atskaitīta finanšu nemateriālā vērtība, kas izriet no netieši iegādātām kapitāla daļām otrajā vai tālākā līmenī, aicinot nodokļu administrāciju ņemt vērā grupas konsolidētajos, nevis atsevišķajos pārskatos ietvertās atsauces vērtības. Tomēr Komisija norāda, ka DGT un TEAC ir konsekventi atzinušas savā administratīvajā skaidrojumā un rezolūcijās pirms 2012. gada, ka jāņem vērā atsevišķajos pārskatos ietvertā bilances vērtība. |
| --- | --- |

(129)

No TEAC rezolūcijām var secināt, ka vairāki nodokļu maksātāji jau ir pieprasījuši, lai tiek atskaitīta finanšu nemateriālā vērtība, kas izriet no netieši iegādātām kapitāla daļām otrajā vai tālākā līmenī, aicinot nodokļu administrāciju ņemt vērā grupas konsolidētajos, nevis atsevišķajos pārskatos ietvertās atsauces vērtības. Tomēr Komisija norāda, ka DGT un TEAC ir konsekventi atzinušas savā administratīvajā skaidrojumā un rezolūcijās pirms 2012. gada, ka jāņem vērā atsevišķajos pārskatos ietvertā bilances vērtība.

| (130) | Proti, TEAC sākotnēji apgalvoja, ka fiskālā konsolidācija un pārskatu konsolidācija nav viens un tas pats, tāpat kā jēdziens “konsolidēta grupa” nodokļu vajadzībām nav tas pats, kas “konsolidēta grupa” grāmatvedības vajadzībām (46). Kā piemēru tā min faktu, ka Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā nav ņemta vērā grupas peļņa, kas ietverta konsolidētajos finanšu pārskatos, bet ir ņemta vērā summētā individuālā peļņa, kas ietverta atsevišķajos finanšu pārskatos. Iemesls tam ir fakts, ka grāmatvedības noteikumiem un fiskālajiem noteikumiem galu galā ir atšķirīgi mērķi – konsolidēto finanšu pārskatu mērķis ir informēt par grupas ekonomisko un finanšu stāvokli, savukārt no fiskālā viedokļa svarīgi ir noteikt ar nodokļiem apliekamās grupas ekonomisko spēju (47). Ja ņem vērā konsolidētos finanšu pārskatus, nodokļu bāzes aprēķins var tikt izkropļots. Piemēram, ir iespējams, ka ieguldījumi veikti, kad uzņēmējsabiedrība nebija daļa no grupas, vai otrādi – iespējams arī, ka ieguldījumi joprojām tiek atspoguļoti konsolidētajos pārskatos pat pēc tam, kad uzņēmējsabiedrība vairs nav daļa no grupas. Tāpēc, lai gan TRLIS 12. panta 5. punkts skaidri neizslēdz konsolidētajos pārskatos atspoguļotās bilances vērtības ņemšanu vērā, bilances vērtībai, uz kuru tajā ir atsauce, jābūt bilances vērtībai, kas ietverta iegādātās nerezidentsabiedrības atsevišķajos pārskatos, jo pretējā gadījumā minētajā punktā būtu bijusi skaidra atsauce uz grāmatvedības noteikumiem, kā tas ir citos Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma fiskālajos noteikumos. |
| --- | --- |

(130)

Proti, TEAC sākotnēji apgalvoja, ka fiskālā konsolidācija un pārskatu konsolidācija nav viens un tas pats, tāpat kā jēdziens “konsolidēta grupa” nodokļu vajadzībām nav tas pats, kas “konsolidēta grupa” grāmatvedības vajadzībām (46). Kā piemēru tā min faktu, ka Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā nav ņemta vērā grupas peļņa, kas ietverta konsolidētajos finanšu pārskatos, bet ir ņemta vērā summētā individuālā peļņa, kas ietverta atsevišķajos finanšu pārskatos. Iemesls tam ir fakts, ka grāmatvedības noteikumiem un fiskālajiem noteikumiem galu galā ir atšķirīgi mērķi – konsolidēto finanšu pārskatu mērķis ir informēt par grupas ekonomisko un finanšu stāvokli, savukārt no fiskālā viedokļa svarīgi ir noteikt ar nodokļiem apliekamās grupas ekonomisko spēju (47). Ja ņem vērā konsolidētos finanšu pārskatus, nodokļu bāzes aprēķins var tikt izkropļots. Piemēram, ir iespējams, ka ieguldījumi veikti, kad uzņēmējsabiedrība nebija daļa no grupas, vai otrādi – iespējams arī, ka ieguldījumi joprojām tiek atspoguļoti konsolidētajos pārskatos pat pēc tam, kad uzņēmējsabiedrība vairs nav daļa no grupas. Tāpēc, lai gan TRLIS 12. panta 5. punkts skaidri neizslēdz konsolidētajos pārskatos atspoguļotās bilances vērtības ņemšanu vērā, bilances vērtībai, uz kuru tajā ir atsauce, jābūt bilances vērtībai, kas ietverta iegādātās nerezidentsabiedrības atsevišķajos pārskatos, jo pretējā gadījumā minētajā punktā būtu bijusi skaidra atsauce uz grāmatvedības noteikumiem, kā tas ir citos Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma fiskālajos noteikumos.

| (131) | Komisija uzskata, ka finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode, kas bija administratīvo skaidrojumu pamatā, ir TRLIS 12. panta 5. punkta neatņemama daļa, kas nosaka tā piemērošanas jomu un tiesiskās sekas. Patiešām, TRLIS 12. panta 5. punkts pats par sevi ir metode finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanai – tas nosaka, kādi pasākumi jāveic, lai iegūtu finanšu nemateriālās vērtības summu. Ir acīmredzami, ka šīs aprēķina metodes grozīšanai vai mainīšanai, kas ietver no attiecīgās tiesību normas izrietošās nodokļu priekšrocības būtisku grozījumu, varētu būt tieša ietekme uz tiesību normas tiesiskajām sekām. |
| --- | --- |

(131)

Komisija uzskata, ka finanšu nemateriālās vērtības aprēķina metode, kas bija administratīvo skaidrojumu pamatā, ir TRLIS 12. panta 5. punkta neatņemama daļa, kas nosaka tā piemērošanas jomu un tiesiskās sekas. Patiešām, TRLIS 12. panta 5. punkts pats par sevi ir metode finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanai – tas nosaka, kādi pasākumi jāveic, lai iegūtu finanšu nemateriālās vērtības summu. Ir acīmredzami, ka šīs aprēķina metodes grozīšanai vai mainīšanai, kas ietver no attiecīgās tiesību normas izrietošās nodokļu priekšrocības būtisku grozījumu, varētu būt tieša ietekme uz tiesību normas tiesiskajām sekām.

| (132) | Saskaņā ar sākotnējo aprēķina metodi, ko konsekventi izmantoja DGT un TEAC, tika secināts, ka bilances vērtībai, kas jāņem vērā, jābūt tai bilances vērtībai, kura atspoguļota iegādātās nerezidentsabiedrības atsevišķajos pārskatos. Tāpēc nemateriālā vērtība (un attiecīgi – finanšu nemateriālā vērtība) nevarēja rasties no kapitāla daļu netiešas iegādes, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes nerezidējošās pārvaldītājsabiedrībās. Sākotnējā administratīvā prakse ļāva atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar sākotnējo aprēķina metodi, ko konsekventi izmantoja DGT un TEAC, tika secināts, ka bilances vērtībai, kas jāņem vērā, jābūt tai bilances vērtībai, kura atspoguļota iegādātās nerezidentsabiedrības atsevišķajos pārskatos. Tāpēc nemateriālā vērtība (un attiecīgi – finanšu nemateriālā vērtība) nevarēja rasties no kapitāla daļu netiešas iegādes, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes nerezidējošās pārvaldītājsabiedrībās. Sākotnējā administratīvā prakse ļāva atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās.

| (133) | Ar jauno aprēķina metodi, kas ietverta DGT administratīvajā skaidrojumā un TEAC 2012. gada rezolūcijā, tiek paplašināta TRLIS 12. panta 5. punkta sākotnējā piemērošanas joma, ļaujot atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību arī attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, kā rezultātā uzņēmējsabiedrības, kas pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī nevarēja piemērot attiecīgo pasākumu netiešai iegādei, tagad var pieprasīt atskaitījumus par šādu iegādi. |
| --- | --- |

(133)

Ar jauno aprēķina metodi, kas ietverta DGT administratīvajā skaidrojumā un TEAC 2012. gada rezolūcijā, tiek paplašināta TRLIS 12. panta 5. punkta sākotnējā piemērošanas joma, ļaujot atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību arī attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā, kā rezultātā uzņēmējsabiedrības, kas pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī nevarēja piemērot attiecīgo pasākumu netiešai iegādei, tagad var pieprasīt atskaitījumus par šādu iegādi.

| (134) | Turklāt Komisija norāda, ka, ļaujot otrajā vai tālākā līmenī radīto finanšu nemateriālo vērtību pārnest uz pārvaldītājsabiedrības līmeni, nav izpildīts viens no TRLIS 12. panta 5. punkta priekšnoteikumiem, proti, nemateriālās vērtības radīšana, kas izriet no Spānijas rezidentsabiedrības veiktas kapitāla daļu iegādes nerezidentsabiedrībā. Patiešām, nemateriālā vērtība šādā gadījumā tiktu radīta otrajā vai tālākā līmenī, kurā abas uzņēmējsabiedrības ir Spānijas nerezidentsabiedrības. [Pievienots uzsvars.] |
| --- | --- |

(134)

Turklāt Komisija norāda, ka, ļaujot otrajā vai tālākā līmenī radīto finanšu nemateriālo vērtību pārnest uz pārvaldītājsabiedrības līmeni, nav izpildīts viens no TRLIS 12. panta 5. punkta priekšnoteikumiem, proti, nemateriālās vērtības radīšana, kas izriet no Spānijas rezidentsabiedrības veiktas kapitāla daļu iegādes nerezidentsabiedrībā. Patiešām, nemateriālā vērtība šādā gadījumā tiktu radīta otrajā vai tālākā līmenī, kurā abas uzņēmējsabiedrības ir Spānijas nerezidentsabiedrības. [Pievienots uzsvars.]

| (135) | Visbeidzot, lai gan TRLIS 12. panta 5. punkta un 21. panta formulējums nav mainīts, Komisija uzskata, ka ar jauno TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvo skaidrojumu, kas pamatots ar iepriekš minēto jauno aprēķina metodi, tiek būtiski mainīta attiecīgā shēma, jo tiek paplašināta attiecīgās tiesību normas sākotnējā piemērošanas joma, ļaujot atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību arī attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(135)

Visbeidzot, lai gan TRLIS 12. panta 5. punkta un 21. panta formulējums nav mainīts, Komisija uzskata, ka ar jauno TRLIS 12. panta 5. punkta administratīvo skaidrojumu, kas pamatots ar iepriekš minēto jauno aprēķina metodi, tiek būtiski mainīta attiecīgā shēma, jo tiek paplašināta attiecīgās tiesību normas sākotnējā piemērošanas joma, ļaujot atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību arī attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā.

6.2.2.   Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu minētie iemesli, lai pamatotu atkāpi no iepriekšējā administratīvā skaidrojuma

| (136) | Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas ir atzinušas (48), ka līdz administratīvā skaidrojuma grozīšanai 2012. gadā TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētais atskaitījums praksē bija piemērojams tikai kapitāla daļu tiešai iegādei nerezidentsabiedrībās. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas ir minējušas vairākus iemeslus, lai pamatotu administratīvās prakses izmaiņas attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(136)

Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas ir atzinušas (48), ka līdz administratīvā skaidrojuma grozīšanai 2012. gadā TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētais atskaitījums praksē bija piemērojams tikai kapitāla daļu tiešai iegādei nerezidentsabiedrībās. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas ir minējušas vairākus iemeslus, lai pamatotu administratīvās prakses izmaiņas attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanu.

| (137) | Tomēr norādītie iemesli neattiecas uz konkrēto jautājumu. Iemesli, kuru dēļ valsts atbalsta režīms tika mainīts 2012. gadā, patiešām nekādā veidā nevar mainīt Komisijas izmeklēšanas darbības jomu un tādējādi arī attiecīgi 2009. un 2011. gadā pieņemtā pirmā un otrā lēmuma piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(137)

Tomēr norādītie iemesli neattiecas uz konkrēto jautājumu. Iemesli, kuru dēļ valsts atbalsta režīms tika mainīts 2012. gadā, patiešām nekādā veidā nevar mainīt Komisijas izmeklēšanas darbības jomu un tādējādi arī attiecīgi 2009. un 2011. gadā pieņemtā pirmā un otrā lēmuma piemērošanas jomu.

| (138) | Turklāt iemesli, ko Spānijas iestādes sākotnēji minēja, kad tās izskaidroja attiecīgā pasākuma piemērošanas jomu administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, kā arī DGT sākotnējos administratīvajos skaidrojumos un TEAC rezolūcijās norādītie iemesli ir pretrunā tiem, kas minēti šajā formālajā izmeklēšanas procedūrā, lai apgalvotu, ka jaunajam administratīvajam skaidrojumam nepiemīt atbalsta iezīmes. |
| --- | --- |

(138)

Turklāt iemesli, ko Spānijas iestādes sākotnēji minēja, kad tās izskaidroja attiecīgā pasākuma piemērošanas jomu administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, kā arī DGT sākotnējos administratīvajos skaidrojumos un TEAC rezolūcijās norādītie iemesli ir pretrunā tiem, kas minēti šajā formālajā izmeklēšanas procedūrā, lai apgalvotu, ka jaunajam administratīvajam skaidrojumam nepiemīt atbalsta iezīmes.

| (139) | Jebkurā gadījumā Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu minētie iemesli nepamato atkāpi no iepriekšējā administratīvā skaidrojuma. |
| --- | --- |

(139)

Jebkurā gadījumā Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu minētie iemesli nepamato atkāpi no iepriekšējā administratīvā skaidrojuma.

a)   TRLIS 12. panta 5. punkta loģiskais pamats – Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizācijas veicināšana

| (140) | Kā norādīts Spānijas iestāžu apsvērumos, gan DGT, gan TEAC, pamatojot to administratīvā skaidrojuma maiņu, atsaucas uz TRLIS 12. panta 5. punkta loģisko pamatu. Minētās tiesību normas mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju un ieguldījumus ārvalstīs. Netiešas iegādes izslēgšana neatbilstu šādam mērķim. |
| --- | --- |

(140)

Kā norādīts Spānijas iestāžu apsvērumos, gan DGT, gan TEAC, pamatojot to administratīvā skaidrojuma maiņu, atsaucas uz TRLIS 12. panta 5. punkta loģisko pamatu. Minētās tiesību normas mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju un ieguldījumus ārvalstīs. Netiešas iegādes izslēgšana neatbilstu šādam mērķim.

| (141) | Atšķirīgais nodokļu režīms starp kapitāla daļu iegādi vietēji valstī un ārvalstīs, kurš paredzēts TRLIS 12. panta 5. punktā un kura mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju un ieguldījumus ārvalstīs, pirmajā un otrajā lēmumā tika atzīts par nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu atbalstu. Komisija uzskata, ka administratīvās prakses maiņu nevar pamatot ar tiesību normas (TRLIS 12. panta 5. punkta) loģisko pamatu “Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizācija”, kas pirmajā un otrajā lēmumā jau tika atzīts par nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(141)

Atšķirīgais nodokļu režīms starp kapitāla daļu iegādi vietēji valstī un ārvalstīs, kurš paredzēts TRLIS 12. panta 5. punktā un kura mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizāciju un ieguldījumus ārvalstīs, pirmajā un otrajā lēmumā tika atzīts par nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu atbalstu. Komisija uzskata, ka administratīvās prakses maiņu nevar pamatot ar tiesību normas (TRLIS 12. panta 5. punkta) loģisko pamatu “Spānijas uzņēmējsabiedrību internacionalizācija”, kas pirmajā un otrajā lēmumā jau tika atzīts par nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu atbalstu.

b)   Atsauces pirmajā un otrajā lēmumā uz netiešu iegādi, Parlamenta locekļu jautājumi un paziņojums presei attiecībā uz 2007. gada lēmumu par procedūras sākšanu

| (142) | Viens no argumentiem, uz ko atsaucās Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas, lai apstrīdētu, ka TRLIS 12. panta 5. punkta jaunais administratīvais skaidrojums ir jauns atbalsts, ir tāds, ka Komisijas pirmā un otrā lēmuma formulējumā ir atsauces gan uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi. Tāpēc tās uzskata, ka jaunais administratīvais skaidrojums atbilst abiem Komisijas lēmumiem. |
| --- | --- |

(142)

Viens no argumentiem, uz ko atsaucās Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas, lai apstrīdētu, ka TRLIS 12. panta 5. punkta jaunais administratīvais skaidrojums ir jauns atbalsts, ir tāds, ka Komisijas pirmā un otrā lēmuma formulējumā ir atsauces gan uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi. Tāpēc tās uzskata, ka jaunais administratīvais skaidrojums atbilst abiem Komisijas lēmumiem.

| (143) | Komisija nepiekrīt, ka šo atsauču dēļ attiecīgajam pasākumam nepiemīt jauna atbalsta iezīmes. Atsauces pirmajā un otrajā lēmumā uz kapitāla daļu tiešu un netiešu iegādi ir saistītas ar savstarpējo atsauci TRLIS 12. panta 5. punktā uz TRLIS 21. pantu, kurā skaidri minēts, ka tiešas vai netiešas kapitāla daļas īpatsvaram nerezidentsabiedrības pašu kapitālā jābūt vismaz 5 %. Komisijas uzdevums ir nevis noteikt pirmajā un otrajā lēmumā, kā būtu īstenojama Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma norma, bet gan novērtēt, vai attiecīgā tiesību norma ir valsts atbalsts, ņemot vērā, kā attiecīgā dalībvalsts to īsteno paziņošanas brīdī. |
| --- | --- |

(143)

Komisija nepiekrīt, ka šo atsauču dēļ attiecīgajam pasākumam nepiemīt jauna atbalsta iezīmes. Atsauces pirmajā un otrajā lēmumā uz kapitāla daļu tiešu un netiešu iegādi ir saistītas ar savstarpējo atsauci TRLIS 12. panta 5. punktā uz TRLIS 21. pantu, kurā skaidri minēts, ka tiešas vai netiešas kapitāla daļas īpatsvaram nerezidentsabiedrības pašu kapitālā jābūt vismaz 5 %. Komisijas uzdevums ir nevis noteikt pirmajā un otrajā lēmumā, kā būtu īstenojama Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma norma, bet gan novērtēt, vai attiecīgā tiesību norma ir valsts atbalsts, ņemot vērā, kā attiecīgā dalībvalsts to īsteno paziņošanas brīdī.

| (144) | Turklāt ir lietderīgi norādīt, ka formālajā izmeklēšanas procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts pirmais un otrais lēmums, izmeklēšana bija vērsta uz to, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir valsts atbalsts, un šā novērtējuma nolūkos nebija vajadzības izvērtēt, vai TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas gan uz tiešu, gan netiešu iegādi. Strīds par to, vai piemērošanas jomā ir ietverta kapitāla daļu netieša iegāde, radās saistībā ar atbalsta atgūšanas procedūru, kad Spānijas iestādes informēja Komisiju par iepriekšējās administratīvās prakses izmaiņām. Faktam, ka Komisija jau ļoti agrīnā posmā, pirms formālās izmeklēšanas procedūras, 2007. gada 26. marta vēstulē uzdeva dažus jautājumus par TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu, šajā analīzē nav nozīmes. Šajā gadījumā svarīgi ir noteikt, kā Spānijas iestādes īstenoja TRLIS 12. panta 5. punktu pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

(144)

Turklāt ir lietderīgi norādīt, ka formālajā izmeklēšanas procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts pirmais un otrais lēmums, izmeklēšana bija vērsta uz to, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir valsts atbalsts, un šā novērtējuma nolūkos nebija vajadzības izvērtēt, vai TRLIS 12. panta 5. punkts attiecas gan uz tiešu, gan netiešu iegādi. Strīds par to, vai piemērošanas jomā ir ietverta kapitāla daļu netieša iegāde, radās saistībā ar atbalsta atgūšanas procedūru, kad Spānijas iestādes informēja Komisiju par iepriekšējās administratīvās prakses izmaiņām. Faktam, ka Komisija jau ļoti agrīnā posmā, pirms formālās izmeklēšanas procedūras, 2007. gada 26. marta vēstulē uzdeva dažus jautājumus par TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu, šajā analīzē nav nozīmes. Šajā gadījumā svarīgi ir noteikt, kā Spānijas iestādes īstenoja TRLIS 12. panta 5. punktu pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī.

| (145) | Konkrētajā gadījumā ir lietderīgi atgādināt par Tiesas noteikto judikatūru spriedumā Kahla lietā (49), kurā noteikts, ka lēmuma piemērošanas joma jānosaka, ne tikai ņemot vērā lēmuma faktisko formulējumu, bet arī atbalsta shēmu, kā to aprakstījusi attiecīgā dalībvalsts. Šajā saistībā Spānijas iestādes 2007. gada 4. jūnija vēstulē precizēja, ka TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma attiecas tikai uz kapitāla daļu tiešu iegādi nerezidentsabiedrībās. Tas, ka pirmajā un otrajā lēmumā nav tiešas atsauces uz minēto vēstuli, nemaina faktu, ka TRLIS 12. panta 5. punkts kopš tā pieņemšanas īstenots, izslēdzot no tā piemērošanas jomas kapitāla daļu netiešu iegādi. |
| --- | --- |

(145)

Konkrētajā gadījumā ir lietderīgi atgādināt par Tiesas noteikto judikatūru spriedumā Kahla lietā (49), kurā noteikts, ka lēmuma piemērošanas joma jānosaka, ne tikai ņemot vērā lēmuma faktisko formulējumu, bet arī atbalsta shēmu, kā to aprakstījusi attiecīgā dalībvalsts. Šajā saistībā Spānijas iestādes 2007. gada 4. jūnija vēstulē precizēja, ka TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma attiecas tikai uz kapitāla daļu tiešu iegādi nerezidentsabiedrībās. Tas, ka pirmajā un otrajā lēmumā nav tiešas atsauces uz minēto vēstuli, nemaina faktu, ka TRLIS 12. panta 5. punkts kopš tā pieņemšanas īstenots, izslēdzot no tā piemērošanas jomas kapitāla daļu netiešu iegādi.

| (146) | Turklāt no Tiesas noteiktās judikatūras spriedumā Kahla lietā izriet, ka, pieņemot jauno administratīvo skaidrojumu, Spānijas iestādes jau zināja par informāciju, kas ietverta Komisijai nosūtītajā vēstulē, kurā bija norādīts, ka TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu var piemērot tikai attiecībā uz tiešu iegādi. Spānijas iestādēm būtu vajadzējis nodrošināt, ka lēmums tiek īstenots saskaņā ar informāciju, ko tās jau bija sniegušas Komisijas dienestiem (50). |
| --- | --- |

(146)

Turklāt no Tiesas noteiktās judikatūras spriedumā Kahla lietā izriet, ka, pieņemot jauno administratīvo skaidrojumu, Spānijas iestādes jau zināja par informāciju, kas ietverta Komisijai nosūtītajā vēstulē, kurā bija norādīts, ka TRLIS 12. panta 5. punktā paredzēto atskaitījumu var piemērot tikai attiecībā uz tiešu iegādi. Spānijas iestādēm būtu vajadzējis nodrošināt, ka lēmums tiek īstenots saskaņā ar informāciju, ko tās jau bija sniegušas Komisijas dienestiem (50).

| (147) | Komisija uzskata, ka pirmā un otrā lēmuma piemērošanas jomu nosaka ne tikai pēc lēmuma formulējuma, bet arī ņemot vērā visu informāciju, ko sniedza Spānijas iestādes, lai aprakstītu, kā atbalsta shēma tika īstenota abu lēmumu pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

(147)

Komisija uzskata, ka pirmā un otrā lēmuma piemērošanas jomu nosaka ne tikai pēc lēmuma formulējuma, bet arī ņemot vērā visu informāciju, ko sniedza Spānijas iestādes, lai aprakstītu, kā atbalsta shēma tika īstenota abu lēmumu pieņemšanas brīdī.

| (148) | Nosakot, vai jaunā administratīvā prakse ir jauns atbalsts, nav pilnīgi nekādas nozīmes tam, vai ieinteresētās trešās personas zināja par saziņu starp Spānijas iestādēm un Komisiju. Lai gan attiecīgās tiesību normas – TRLIS 12. panta 5. punkta, kas lasāms saistībā ar TRLIS 21. pantu, – formulējums nav mainīts, Komisija uzskata, ka tās ierobežojumi un nosacījumi ir mainīti. Jaunais administratīvais skaidrojums patiešām paplašina TRLIS 12. panta 5. punkta sākotnējo piemērošanas jomu, ļaujot atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību kapitāla daļu netiešas iegādes gadījumā, ko veic, tieši iegādājoties kapitāla daļu pārvaldītājsabiedrībā. Šī situācija sākotnēji nebija aplūkota iepriekšējā administratīvajā skaidrojumā, kas ļāva atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, kas rodas, ja tieši iegādājas darbojošu uzņēmējsabiedrību kapitāla daļas. |
| --- | --- |

(148)

Nosakot, vai jaunā administratīvā prakse ir jauns atbalsts, nav pilnīgi nekādas nozīmes tam, vai ieinteresētās trešās personas zināja par saziņu starp Spānijas iestādēm un Komisiju. Lai gan attiecīgās tiesību normas – TRLIS 12. panta 5. punkta, kas lasāms saistībā ar TRLIS 21. pantu, – formulējums nav mainīts, Komisija uzskata, ka tās ierobežojumi un nosacījumi ir mainīti. Jaunais administratīvais skaidrojums patiešām paplašina TRLIS 12. panta 5. punkta sākotnējo piemērošanas jomu, ļaujot atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību kapitāla daļu netiešas iegādes gadījumā, ko veic, tieši iegādājoties kapitāla daļu pārvaldītājsabiedrībā. Šī situācija sākotnēji nebija aplūkota iepriekšējā administratīvajā skaidrojumā, kas ļāva atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, kas rodas, ja tieši iegādājas darbojošu uzņēmējsabiedrību kapitāla daļas.

| (149) | Tiesa spriedumā Namur – Les Assurances lietā (51) nosprieda, ka tikai tās izmaiņas, kas izraisa būtiskas atbalsta režīma izmaiņas, ir papildus jāpaziņo kā jauns atbalsts. Komisija uzskata, ka jaunais administratīvais skaidrojums būtiski maina atbalsta režīmu, ko Komisija analizējusi pirmajā un otrajā lēmumā, ņemot vērā, ka TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojuma ierobežojumi un nosacījumi ir paplašināti līdz situācijām, uz kurām sākotnēji neattiecās minētās tiesību normas piemērošanas joma. Turklāt ir lietderīgi norādīt, ka galvenais šajā konkrētajā gadījumā nav noteikt, vai attiecīgo atbalstu varētu klasificēt kā pastāvošu vai jaunu atbalstu. Pirmajā un otrajā lēmumā jau ir secināts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. Tomēr šajā gadījumā būtiski ir noteikt, vai pirmā un otrā lēmuma piemērošanas joma attiecās arī uz netiešu iegādi, kas izriet no dalības iepriekšējas iegādes, lai noteiktu atbalsta esību, tā saderību un tiesiskās paļāvības esību. |
| --- | --- |

(149)

Tiesa spriedumā Namur – Les Assurances lietā (51) nosprieda, ka tikai tās izmaiņas, kas izraisa būtiskas atbalsta režīma izmaiņas, ir papildus jāpaziņo kā jauns atbalsts. Komisija uzskata, ka jaunais administratīvais skaidrojums būtiski maina atbalsta režīmu, ko Komisija analizējusi pirmajā un otrajā lēmumā, ņemot vērā, ka TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojuma ierobežojumi un nosacījumi ir paplašināti līdz situācijām, uz kurām sākotnēji neattiecās minētās tiesību normas piemērošanas joma. Turklāt ir lietderīgi norādīt, ka galvenais šajā konkrētajā gadījumā nav noteikt, vai attiecīgo atbalstu varētu klasificēt kā pastāvošu vai jaunu atbalstu. Pirmajā un otrajā lēmumā jau ir secināts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. Tomēr šajā gadījumā būtiski ir noteikt, vai pirmā un otrā lēmuma piemērošanas joma attiecās arī uz netiešu iegādi, kas izriet no dalības iepriekšējas iegādes, lai noteiktu atbalsta esību, tā saderību un tiesiskās paļāvības esību.

| (150) | Turklāt Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas argumentē, ka attiecīgais pasākums nav jauns atbalsts, jo vairākos gadījumos iegāde, kas notika pirms procedūras sākšanas 2007. gadā, bija kapitāla daļu netieša iegāde, kas izrietēja no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka atsauces uz minēto iegādi, kas ietvertas paziņojumā presei par 2007. gada procedūras sākšanu, un Komisijas atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem liecina, ka Komisija zināja, ka minētā iegāde bija netieša iegāde. |
| --- | --- |

(150)

Turklāt Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas argumentē, ka attiecīgais pasākums nav jauns atbalsts, jo vairākos gadījumos iegāde, kas notika pirms procedūras sākšanas 2007. gadā, bija kapitāla daļu netieša iegāde, kas izrietēja no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Spānijas iestādes un ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka atsauces uz minēto iegādi, kas ietvertas paziņojumā presei par 2007. gada procedūras sākšanu, un Komisijas atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem liecina, ka Komisija zināja, ka minētā iegāde bija netieša iegāde.

| (151) | Lai gan iegāde, uz kuru ir atsauce atbildēs uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem vai paziņojumā presei par 2007. gada lēmumu par procedūras sākšanu, iespējams, ir ietvērusi netiešu iegādi, Komisija nevarēja zināt – vismaz attiecībā uz vairākumu darbību –, kāda ir iegādāto uzņēmējsabiedrību korporatīvā struktūra, tas ir, vai iegādātās uzņēmējsabiedrības ir darbojošas uzņēmējsabiedrības vai pārvaldītājsabiedrības. Kā jau norādīts 128. punktā, konkrētais gadījums attiecās uz to, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir nelikumīgs valsts atbalsts, jo pastāvēja atšķirīgs nodokļu režīms starp kapitāla daļu iegādi vietēji valstī un iegādi ārvalstīs, un tāpēc nebija vajadzības izvērtēt iegādātās nerezidentsabiedrības korporatīvo struktūru. Atšķirību starp tiešu un netiešu iegādi patiešām neuzskatīja par būtisku novērtējumam, kas paredzēts pirmajā un otrajā lēmumā. Galu galā šāda atšķirība nebūtu mainījusi galīgo valsts atbalsta pasākuma novērtējumu, proti, Komisijas atzinumu, ka pasākums tam raksturīgo iezīmju dēļ ir selektīvs, t. i., tas neļauj norakstīt finanšu nemateriālo vērtību darījumos starp Spānijas uzņēmējsabiedrībām. |
| --- | --- |

(151)

Lai gan iegāde, uz kuru ir atsauce atbildēs uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem vai paziņojumā presei par 2007. gada lēmumu par procedūras sākšanu, iespējams, ir ietvērusi netiešu iegādi, Komisija nevarēja zināt – vismaz attiecībā uz vairākumu darbību –, kāda ir iegādāto uzņēmējsabiedrību korporatīvā struktūra, tas ir, vai iegādātās uzņēmējsabiedrības ir darbojošas uzņēmējsabiedrības vai pārvaldītājsabiedrības. Kā jau norādīts 128. punktā, konkrētais gadījums attiecās uz to, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir nelikumīgs valsts atbalsts, jo pastāvēja atšķirīgs nodokļu režīms starp kapitāla daļu iegādi vietēji valstī un iegādi ārvalstīs, un tāpēc nebija vajadzības izvērtēt iegādātās nerezidentsabiedrības korporatīvo struktūru. Atšķirību starp tiešu un netiešu iegādi patiešām neuzskatīja par būtisku novērtējumam, kas paredzēts pirmajā un otrajā lēmumā. Galu galā šāda atšķirība nebūtu mainījusi galīgo valsts atbalsta pasākuma novērtējumu, proti, Komisijas atzinumu, ka pasākums tam raksturīgo iezīmju dēļ ir selektīvs, t. i., tas neļauj norakstīt finanšu nemateriālo vērtību darījumos starp Spānijas uzņēmējsabiedrībām.

| (152) | Proti, attiecībā uz Iberdrola un Scottish Power apvienošanu, kas paziņota Komisijai (52), būtu jāņem vērā, ka Komisija apvienošanas lēmuma 42. punktā bija skaidri norādījusi, ka attiecīgā lēmuma nolūkos nav nedz nepieciešams, nedz lietderīgi noteikt, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir valsts atbalsts. Jebkurā gadījumā Komisijas atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem tika sniegtas pirms režīma izvērtēšanas sākšanas (53). Tāpēc tad, kad Komisija sniedza atbildes, tai nevarēja būt un nebija viedokļa par šo jautājumu (54). |
| --- | --- |

(152)

Proti, attiecībā uz Iberdrola un Scottish Power apvienošanu, kas paziņota Komisijai (52), būtu jāņem vērā, ka Komisija apvienošanas lēmuma 42. punktā bija skaidri norādījusi, ka attiecīgā lēmuma nolūkos nav nedz nepieciešams, nedz lietderīgi noteikt, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir valsts atbalsts. Jebkurā gadījumā Komisijas atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem tika sniegtas pirms režīma izvērtēšanas sākšanas (53). Tāpēc tad, kad Komisija sniedza atbildes, tai nevarēja būt un nebija viedokļa par šo jautājumu (54).

| (153) | Visbeidzot, valsts atbalsta novērtējumam būtiski ir tas, kā attiecīgā dalībvalsts īstenoja konkrēto pasākumu. Šajā saistībā Spānija paskaidroja, ka TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma attiecās tikai uz tiešu iegādi. Par to liecina arī konsekventā un attiecīgā administratīvā prakse, kas pastāvēja līdz 2012. gadam. Šajā ziņā Komisija norāda, ka, kā izklāstījusi Tiesa, Komisija analizē režīmu tādu, kādu to piemēro. Šajā gadījumā nevar apstrīdēt, ka konsekventā administratīvā prakse neļāva atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, kas saistīta ar netiešu iegādi. |
| --- | --- |

(153)

Visbeidzot, valsts atbalsta novērtējumam būtiski ir tas, kā attiecīgā dalībvalsts īstenoja konkrēto pasākumu. Šajā saistībā Spānija paskaidroja, ka TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma attiecās tikai uz tiešu iegādi. Par to liecina arī konsekventā un attiecīgā administratīvā prakse, kas pastāvēja līdz 2012. gadam. Šajā ziņā Komisija norāda, ka, kā izklāstījusi Tiesa, Komisija analizē režīmu tādu, kādu to piemēro. Šajā gadījumā nevar apstrīdēt, ka konsekventā administratīvā prakse neļāva atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, kas saistīta ar netiešu iegādi.

c)   Savstarpējā atsauce uz TRLIS 21. pantu

| (154) | Vēl viens Spānijas iestāžu (55) minētais arguments ir tāds, ka TRLIS 12. panta 5. punktā ir atsauce uz 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otro daļu, kurā ir skaidri noteikts, ka minētā tiesību norma attiecas arī uz dividendēm, ko iegūst no tiešām vai netiešām kapitāla daļām. Tāpēc faktam, ka uzņēmējsabiedrība darbojas otrajā vai tālākā līmenī, nevajadzētu būt par šķērsli TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētā atskaitījuma piemērošanai. Tomēr, kā Spānijas iestādes paskaidroja administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, viens no iemesliem, lai izslēgtu netiešu iegādi no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas, ir tāds, ka TRLIS 21. pantā ir arī paredzēts, ka nerezidentsabiedrībai jāveic saimnieciska darbība ārvalstīs un ka tai ir piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklim līdzīgs nodoklis. Minētās tiesību normas loģiskais pamats ir noteikumi par ļaunprātīgas rīcības novēršanu nodokļu jomā, lai novērstu, ka uzņēmējsabiedrības, kuru mītnes atrodas “nodokļu oāzēs” vai beznodokļu teritorijās, pretendē uz atskaitījumu. Ņemot vērā, ka pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību, tās tika izslēgtas no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(154)

Vēl viens Spānijas iestāžu (55) minētais arguments ir tāds, ka TRLIS 12. panta 5. punktā ir atsauce uz 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otro daļu, kurā ir skaidri noteikts, ka minētā tiesību norma attiecas arī uz dividendēm, ko iegūst no tiešām vai netiešām kapitāla daļām. Tāpēc faktam, ka uzņēmējsabiedrība darbojas otrajā vai tālākā līmenī, nevajadzētu būt par šķērsli TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētā atskaitījuma piemērošanai. Tomēr, kā Spānijas iestādes paskaidroja administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, viens no iemesliem, lai izslēgtu netiešu iegādi no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas, ir tāds, ka TRLIS 21. pantā ir arī paredzēts, ka nerezidentsabiedrībai jāveic saimnieciska darbība ārvalstīs un ka tai ir piemērojams uzņēmumu ienākuma nodoklim līdzīgs nodoklis. Minētās tiesību normas loģiskais pamats ir noteikumi par ļaunprātīgas rīcības novēršanu nodokļu jomā, lai novērstu, ka uzņēmējsabiedrības, kuru mītnes atrodas “nodokļu oāzēs” vai beznodokļu teritorijās, pretendē uz atskaitījumu. Ņemot vērā, ka pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību, tās tika izslēgtas no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas.

| (155) | DGT un TEAC savos sākotnējos administratīvajos skaidrojumos un rezolūcijās paskaidroja, ka nemateriālā vērtība (un tādējādi arī finanšu nemateriālā vērtība) nevar rasties pārvaldītājsabiedrības līmenī, jo pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību saskaņā ar TRLIS 21. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc pārvaldītājsabiedrības līmenī nevar rasties finanšu nemateriālā vērtība. Tomēr DGT un TEAC 2012. gadā pārskatīja savu iepriekšējo skaidrojumu, nosakot, ka prasību par saimnieciskas darbības veikšanu var izpildīt, ja attiecīgā uzņēmējsabiedrība darbojas pirmajā, otrajā vai tālākā līmenī. |
| --- | --- |

(155)

DGT un TEAC savos sākotnējos administratīvajos skaidrojumos un rezolūcijās paskaidroja, ka nemateriālā vērtība (un tādējādi arī finanšu nemateriālā vērtība) nevar rasties pārvaldītājsabiedrības līmenī, jo pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību saskaņā ar TRLIS 21. pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc pārvaldītājsabiedrības līmenī nevar rasties finanšu nemateriālā vērtība. Tomēr DGT un TEAC 2012. gadā pārskatīja savu iepriekšējo skaidrojumu, nosakot, ka prasību par saimnieciskas darbības veikšanu var izpildīt, ja attiecīgā uzņēmējsabiedrība darbojas pirmajā, otrajā vai tālākā līmenī.

| (156) | Lai gan TRLIS 21. pantā ir skaidra atsauce uz netiešu un tiešu iegādi, fakts ir arī tāds, ka TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir noteikta prasība, ka peļņai jābūt gūtai no ārvalstīs īstenotas uzņēmējdarbības. Kā Audiencia Nacional
   (56) ir atzinusi savā 2014. gada 6. februāra spriedumā, minētā prasība acīmredzami nav izpildīta, ja mērķa nerezidentsabiedrība ir pārvaldītājsabiedrība, kuras darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akcijas. |
| --- | --- |

(156)

Lai gan TRLIS 21. pantā ir skaidra atsauce uz netiešu un tiešu iegādi, fakts ir arī tāds, ka TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir noteikta prasība, ka peļņai jābūt gūtai no ārvalstīs īstenotas uzņēmējdarbības. Kā Audiencia Nacional
   (56) ir atzinusi savā 2014. gada 6. februāra spriedumā, minētā prasība acīmredzami nav izpildīta, ja mērķa nerezidentsabiedrība ir pārvaldītājsabiedrība, kuras darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā citu darbojošos uzņēmējsabiedrību akcijas.

| (157) | Jānorāda, ka TRLIS 21. pants ir sākotnēji skaidrojams kā tāds, kurā paredzēti nosacījumi par uzņēmumu ienākuma nodokļa nepiemērošanu dividendēm un ārvalstu izcelsmes ienākumiem, kas tiek gūti, iegādājoties kapitāla daļas nerezidentsabiedrībās, lai izvairītos no starptautiskas nodokļu dubultās uzlikšanas. Atsauce TRLIS 12. panta 5. punktā uz minēto tiesību normu ir ietverta tikai tāpēc, lai analizētu, vai ienākumi no iegādātās nerezidentsabiedrības atbilst minētajiem kritērijiem, lai iegādātāja uzņēmējsabiedrība varētu atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, ko rada šāda darbība. Tāpēc TRLIS 21. pantā noteikto kritēriju ekstrapolācija būtu jāveic, pienācīgi ņemot vērā, ka pēdējās minētās tiesību normas mērķis ir paredzēt nosacījumus par nodokļa nepiemērošanu ārvalstu izcelsmes dividendēm un ienākumiem. |
| --- | --- |

(157)

Jānorāda, ka TRLIS 21. pants ir sākotnēji skaidrojams kā tāds, kurā paredzēti nosacījumi par uzņēmumu ienākuma nodokļa nepiemērošanu dividendēm un ārvalstu izcelsmes ienākumiem, kas tiek gūti, iegādājoties kapitāla daļas nerezidentsabiedrībās, lai izvairītos no starptautiskas nodokļu dubultās uzlikšanas. Atsauce TRLIS 12. panta 5. punktā uz minēto tiesību normu ir ietverta tikai tāpēc, lai analizētu, vai ienākumi no iegādātās nerezidentsabiedrības atbilst minētajiem kritērijiem, lai iegādātāja uzņēmējsabiedrība varētu atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību, ko rada šāda darbība. Tāpēc TRLIS 21. pantā noteikto kritēriju ekstrapolācija būtu jāveic, pienācīgi ņemot vērā, ka pēdējās minētās tiesību normas mērķis ir paredzēt nosacījumus par nodokļa nepiemērošanu ārvalstu izcelsmes dividendēm un ienākumiem.

| (158) | Kā Spānijas iestādes norādīja savā 2007. gada 4. jūnija vēstulē, nodokļu administrācijai ir jāuzrauga finanšu nemateriālās vērtības nolietojuma piemērošana. Šādu kontroli var īstenot ar Spānijas rezidentsabiedrības starpniecību tikai tad, ja Spānijas nodokļu administrācija var viegli uzraudzīt atskaitīšanu, jo kapitāla daļas ir daļa no Spānijas rezidentsabiedrības aktīviem. Spānijas nodokļu administrācijai ir grūtāk uzraudzīt nemateriālo vērtību, kas rodas tālāku līmeņu nerezidentsabiedrībās, ja kapitāla daļas iegrāmato kā tādu nerezidentsabiedrību aktīvus, kurām nav pienākuma ziņot Spānijas nodokļu administrācijai. |
| --- | --- |

(158)

Kā Spānijas iestādes norādīja savā 2007. gada 4. jūnija vēstulē, nodokļu administrācijai ir jāuzrauga finanšu nemateriālās vērtības nolietojuma piemērošana. Šādu kontroli var īstenot ar Spānijas rezidentsabiedrības starpniecību tikai tad, ja Spānijas nodokļu administrācija var viegli uzraudzīt atskaitīšanu, jo kapitāla daļas ir daļa no Spānijas rezidentsabiedrības aktīviem. Spānijas nodokļu administrācijai ir grūtāk uzraudzīt nemateriālo vērtību, kas rodas tālāku līmeņu nerezidentsabiedrībās, ja kapitāla daļas iegrāmato kā tādu nerezidentsabiedrību aktīvus, kurām nav pienākuma ziņot Spānijas nodokļu administrācijai.

| (159) | Patiešām, šī vajadzība uzraudzīt, kā tiek īstenots atskaitījums, kas izriet no ieguldījumiem, ir atspoguļota pienākumā, kas noteikts Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu (RD1777/2004) 15. pantā, kurš paredz tikai sniegt informāciju par tieši iegādātu uzņēmējsabiedrību, lai varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktu. Ja atskaitījums būtu bijis paredzēts kā tāds, kas attiecas arī uz netiešu iegādi, tad būtu bijis loģiski ietvert arī netiešu iegādi. Komisija saprot, ka, ierobežojot informācijas sniegšanas pienākumu līdz tiešai iegādei, likumdevējs apzināti izslēdza no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas kapitāla daļu netiešu iegādi. To apliecina arī DGT, kas atzīst atkāpi no savas iepriekšējās doktrīnas, neraugoties uz Noteikumu RD1777/2004 15. pantā paredzēto pienākumu sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(159)

Patiešām, šī vajadzība uzraudzīt, kā tiek īstenots atskaitījums, kas izriet no ieguldījumiem, ir atspoguļota pienākumā, kas noteikts Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma īstenošanas noteikumu (RD1777/2004) 15. pantā, kurš paredz tikai sniegt informāciju par tieši iegādātu uzņēmējsabiedrību, lai varētu piemērot TRLIS 12. panta 5. punktu. Ja atskaitījums būtu bijis paredzēts kā tāds, kas attiecas arī uz netiešu iegādi, tad būtu bijis loģiski ietvert arī netiešu iegādi. Komisija saprot, ka, ierobežojot informācijas sniegšanas pienākumu līdz tiešai iegādei, likumdevējs apzināti izslēdza no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas kapitāla daļu netiešu iegādi. To apliecina arī DGT, kas atzīst atkāpi no savas iepriekšējās doktrīnas, neraugoties uz Noteikumu RD1777/2004 15. pantā paredzēto pienākumu sniegt informāciju.

| (160) | Turklāt šim valsts atbalsta novērtējumam būtiski ir tas, kā attiecīgā dalībvalsts īstenoja konkrēto pasākumu. Šajā saistībā Spānija ir paskaidrojusi Komisijai, ka Spānijas nodokļu iestādes ļāva atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, ko rada kapitāla daļu tieša iegāde, daļēji to pamatojot ar argumentu, ka TRLIS 21. pantā ir skaidri paredzēta prasība par saimnieciskas darbības veikšanu, lai varētu izmantot TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas sniegtās priekšrocības. Šis nosacījums ir izpildīts tikai darbojošās uzņēmējsabiedrībās, jo pārvaldītājsabiedrības neveic reālu saimniecisko darbību. Tāpēc, ņemot vērā Spānijas paskaidrojumus par attiecīgās tiesību normas īstenošanu, Komisija pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī uzskatīja, ka TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma ir attiecināma tikai uz kapitāla daļu tiešu iegādi darbojošās uzņēmējsabiedrībās – šo faktu pierāda arī konsekventas un attiecīgas administratīvās prakses pastāvēšana līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(160)

Turklāt šim valsts atbalsta novērtējumam būtiski ir tas, kā attiecīgā dalībvalsts īstenoja konkrēto pasākumu. Šajā saistībā Spānija ir paskaidrojusi Komisijai, ka Spānijas nodokļu iestādes ļāva atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, ko rada kapitāla daļu tieša iegāde, daļēji to pamatojot ar argumentu, ka TRLIS 21. pantā ir skaidri paredzēta prasība par saimnieciskas darbības veikšanu, lai varētu izmantot TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas sniegtās priekšrocības. Šis nosacījums ir izpildīts tikai darbojošās uzņēmējsabiedrībās, jo pārvaldītājsabiedrības neveic reālu saimniecisko darbību. Tāpēc, ņemot vērā Spānijas paskaidrojumus par attiecīgās tiesību normas īstenošanu, Komisija pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī uzskatīja, ka TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas joma ir attiecināma tikai uz kapitāla daļu tiešu iegādi darbojošās uzņēmējsabiedrībās – šo faktu pierāda arī konsekventas un attiecīgas administratīvās prakses pastāvēšana līdz 2012. gadam.

| (161) | Komisija uzskata, ka neatkarīgi no atsaucēm TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otrajā daļā uz tiešu un netiešu iegādi DGT konsekventā administratīvā prakse, ko apstiprināja arī TEAC, liecina, ka kapitāla daļu netieša iegāde nebija iekļauta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Iemesls ir tāds, ka pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību saskaņā ar TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka peļņai jābūt gūtai no ārvalstīs īstenotas uzņēmējdarbības. Lai pārdomātu šo nostāju, apgalvojot, ka TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otrajā daļā ir atsauce uz kapitāla daļu netiešu iegādi, Spānijas iestādes paplašina TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu, tajā ietverot arī situācijas, kas pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī nebija ietvertas. |
| --- | --- |

(161)

Komisija uzskata, ka neatkarīgi no atsaucēm TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otrajā daļā uz tiešu un netiešu iegādi DGT konsekventā administratīvā prakse, ko apstiprināja arī TEAC, liecina, ka kapitāla daļu netieša iegāde nebija iekļauta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā. Iemesls ir tāds, ka pārvaldītājsabiedrības neveic saimniecisku darbību saskaņā ar TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka peļņai jābūt gūtai no ārvalstīs īstenotas uzņēmējdarbības. Lai pārdomātu šo nostāju, apgalvojot, ka TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunkta otrajā daļā ir atsauce uz kapitāla daļu netiešu iegādi, Spānijas iestādes paplašina TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu, tajā ietverot arī situācijas, kas pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī nebija ietvertas.

d)   Vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un fiskālās neitralitātes principi

| (162) | Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka kapitāla daļu netieša iegāde nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā, ir pielīdzināma tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošās uzņēmējsabiedrībās. Minētā iemesla dēļ un lai garantētu vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu ievērošanu, pirmajā un otrajā lēmumā izdarītie secinājumi būtu jāattiecina gan uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi. |
| --- | --- |

(162)

Spānijas iestādes un dažas ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka kapitāla daļu netieša iegāde nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā, ir pielīdzināma tiešai kapitāla daļu iegādei darbojošās uzņēmējsabiedrībās. Minētā iemesla dēļ un lai garantētu vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principu ievērošanu, pirmajā un otrajā lēmumā izdarītie secinājumi būtu jāattiecina gan uz tiešu, gan netiešu kapitāla daļu iegādi.

| (163) | Ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka saskaņā ar fiskālās neitralitātes principu vienlīdzīga attieksme būtu jāīsteno gan attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti kā kapitāla daļu tieša iegāde darbojošās uzņēmējsabiedrībās, gan ieguldījumiem, kas veikti kā kapitāla daļu netieša iegāde ar pārvaldītājsabiedrības starpniecību. Proti, ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka, ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar starptautisku uzņēmējdarbības apvienošanu, nevajadzētu būt prasībai veikt apvienošanu (vienīgā situācija, kad finanšu nemateriālā vērtība var rasties no kapitāla daļu netiešas iegādes) vai vairāklīmeņu apvienošanu. |
| --- | --- |

(163)

Ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka saskaņā ar fiskālās neitralitātes principu vienlīdzīga attieksme būtu jāīsteno gan attiecībā uz ieguldījumiem, kas veikti kā kapitāla daļu tieša iegāde darbojošās uzņēmējsabiedrībās, gan ieguldījumiem, kas veikti kā kapitāla daļu netieša iegāde ar pārvaldītājsabiedrības starpniecību. Proti, ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka, ņemot vērā grūtības, kas saistītas ar starptautisku uzņēmējdarbības apvienošanu, nevajadzētu būt prasībai veikt apvienošanu (vienīgā situācija, kad finanšu nemateriālā vērtība var rasties no kapitāla daļu netiešas iegādes) vai vairāklīmeņu apvienošanu.

| (164) | Vispirms jāatgādina, ka vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un fiskālās neitralitātes principiem nav nozīmes, ciktāl runa ir par pirmā un otrā lēmuma darbības jomu un jo īpaši to, vai minētie lēmumi attiecas arī uz netiešu iegādi. |
| --- | --- |

(164)

Vispirms jāatgādina, ka vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminācijas un fiskālās neitralitātes principiem nav nozīmes, ciktāl runa ir par pirmā un otrā lēmuma darbības jomu un jo īpaši to, vai minētie lēmumi attiecas arī uz netiešu iegādi.

| (165) | Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka no DGT administratīvajos skaidrojumos un TEAC rezolūcijās ietvertās sākotnējās pieejas pirms 2012. gada var secināt, ka kapitāla daļu tieša un netieša iegāde, kas izriet no pārvaldītājsabiedrības iepriekšējas iegādes, nebija pielīdzināmas TRLIS 12. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(165)

Jebkurā gadījumā Komisija norāda, ka no DGT administratīvajos skaidrojumos un TEAC rezolūcijās ietvertās sākotnējās pieejas pirms 2012. gada var secināt, ka kapitāla daļu tieša un netieša iegāde, kas izriet no pārvaldītājsabiedrības iepriekšējas iegādes, nebija pielīdzināmas TRLIS 12. panta 5. punkta izpratnē.

| (166) | Sākotnējā administratīvajā skaidrojumā paredzētās atšķirīgās attieksmes loģiskais pamats bija tāds, ka gadījumā, ja notiek kapitāla daļu iegāde pārvaldītājsabiedrībā un vēlāka kapitāla daļu netieša iegāde darbojošās meitassabiedrībās, nav izpildīts viens no TRLIS 12. panta 5. punkta priekšnosacījumiem. Patiešām, jēdziens “finanšu nemateriālā vērtība” nodokļu vajadzībām ir savstarpēji saistīts ar jēdzienu “nemateriālā vērtība” grāmatvedības vajadzībām. Nemateriālā vērtība rodas, ja par uzņēmējsabiedrību samaksātā cena pārsniedz tās pašu kapitāla bilances vērtību. Šai atšķirībai varētu būt divi dažādi iemesli: 1) uzņēmējsabiedrības aktīvu un tiesību patiesā vērtība vai 2) pārāk augsta cena, kas samaksāta, jo ir lielākas cerības nekā parasti nākotnē gūt lielākus ieņēmumus. Pēdējā minētā kategorija atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai. Nemateriālā vērtība – un tādējādi arī finanšu nemateriālā vērtība – var rasties tikai darbojošās uzņēmējsabiedrībās, jo tās veic saimniecisku darbību. Pārvaldītājsabiedrības, kuru darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā darbojošos meitassabiedrību akcijas, neveic reālu saimniecisku darbību un tāpēc nevar radīt nemateriālo vērtību. To pierāda arī sākotnējos administratīvajos skaidrojumos izmantotā aprēķina metode, kas ir TRLIS 12. panta 5. punkta neatņemama daļa. Saskaņā ar minēto aprēķina metodi pārvaldītājsabiedrības aktīvu (darbojošos nerezidējošu meitassabiedrību akciju) tirgus vērtība ir vienāda ar kapitāla daļas pirkuma cenu, un tāpēc finanšu nemateriālā vērtība nevar rasties. Iemesls, kāpēc pirkuma cena kompensē pārvaldītājsabiedrības aktīvu (akciju) tirgus cenu, ir pārvaldītājsabiedrības specifika, proti, tās aktīvi ir citu darbojošos meitassabiedrību akcijas. |
| --- | --- |

(166)

Sākotnējā administratīvajā skaidrojumā paredzētās atšķirīgās attieksmes loģiskais pamats bija tāds, ka gadījumā, ja notiek kapitāla daļu iegāde pārvaldītājsabiedrībā un vēlāka kapitāla daļu netieša iegāde darbojošās meitassabiedrībās, nav izpildīts viens no TRLIS 12. panta 5. punkta priekšnosacījumiem. Patiešām, jēdziens “finanšu nemateriālā vērtība” nodokļu vajadzībām ir savstarpēji saistīts ar jēdzienu “nemateriālā vērtība” grāmatvedības vajadzībām. Nemateriālā vērtība rodas, ja par uzņēmējsabiedrību samaksātā cena pārsniedz tās pašu kapitāla bilances vērtību. Šai atšķirībai varētu būt divi dažādi iemesli: 1) uzņēmējsabiedrības aktīvu un tiesību patiesā vērtība vai 2) pārāk augsta cena, kas samaksāta, jo ir lielākas cerības nekā parasti nākotnē gūt lielākus ieņēmumus. Pēdējā minētā kategorija atbilst finanšu nemateriālajai vērtībai. Nemateriālā vērtība – un tādējādi arī finanšu nemateriālā vērtība – var rasties tikai darbojošās uzņēmējsabiedrībās, jo tās veic saimniecisku darbību. Pārvaldītājsabiedrības, kuru darbības pamatmērķis ir turēt īpašumā darbojošos meitassabiedrību akcijas, neveic reālu saimniecisku darbību un tāpēc nevar radīt nemateriālo vērtību. To pierāda arī sākotnējos administratīvajos skaidrojumos izmantotā aprēķina metode, kas ir TRLIS 12. panta 5. punkta neatņemama daļa. Saskaņā ar minēto aprēķina metodi pārvaldītājsabiedrības aktīvu (darbojošos nerezidējošu meitassabiedrību akciju) tirgus vērtība ir vienāda ar kapitāla daļas pirkuma cenu, un tāpēc finanšu nemateriālā vērtība nevar rasties. Iemesls, kāpēc pirkuma cena kompensē pārvaldītājsabiedrības aktīvu (akciju) tirgus cenu, ir pārvaldītājsabiedrības specifika, proti, tās aktīvi ir citu darbojošos meitassabiedrību akcijas.

| (167) | Saistībā ar administratīvo procedūru, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, Spānijas iestādes paskaidroja (57), ka TRLIS 12. panta 5. punktā ir tikai paredzēta prasība par 5 % kapitāla daļu iegādi nerezidentsabiedrības pašu kapitālā – šāds kapitāla daļu īpatsvars neietver ne konsolidāciju ar nerezidentsabiedrību, ne konsolidāciju ar tālākām meitassabiedrībām. Tikai pēc pārvaldītājsabiedrības un tās darbojošos meitassabiedrību konsolidācijas ar iegādātāju mātessabiedrību var rasties nemateriālā vērtība konsolidētajos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

(167)

Saistībā ar administratīvo procedūru, kuras rezultātā tika pieņemts 2007. gada lēmums par procedūras sākšanu, Spānijas iestādes paskaidroja (57), ka TRLIS 12. panta 5. punktā ir tikai paredzēta prasība par 5 % kapitāla daļu iegādi nerezidentsabiedrības pašu kapitālā – šāds kapitāla daļu īpatsvars neietver ne konsolidāciju ar nerezidentsabiedrību, ne konsolidāciju ar tālākām meitassabiedrībām. Tikai pēc pārvaldītājsabiedrības un tās darbojošos meitassabiedrību konsolidācijas ar iegādātāju mātessabiedrību var rasties nemateriālā vērtība konsolidētajos finanšu pārskatos.

| (168) | Attiecībā uz strīdu par to, vai jāņem vērā konsolidētajos vai atsevišķajos pārskatos ietvertās vērtības, TEAC ir konsekventi apgalvojusi, ka atsauces vērtības, kas jāņem vērā finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanai, ir atsevišķajos pārskatos norādītās vērtības. TEAC ir konsekventi nospriedusi, ka nodokļu un grāmatvedības noteikumu mērķi ir atšķirīgi un ka konsolidētajos finanšu pārskatos norādītās informācijas ņemšana vērā nodokļu vajadzībām var izraisīt izkropļojumus TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojumā. |
| --- | --- |

(168)

Attiecībā uz strīdu par to, vai jāņem vērā konsolidētajos vai atsevišķajos pārskatos ietvertās vērtības, TEAC ir konsekventi apgalvojusi, ka atsauces vērtības, kas jāņem vērā finanšu nemateriālās vērtības aprēķināšanai, ir atsevišķajos pārskatos norādītās vērtības. TEAC ir konsekventi nospriedusi, ka nodokļu un grāmatvedības noteikumu mērķi ir atšķirīgi un ka konsolidētajos finanšu pārskatos norādītās informācijas ņemšana vērā nodokļu vajadzībām var izraisīt izkropļojumus TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojumā.

| (169) | Turklāt Spānijas iestādes arī paskaidroja, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir metode, ko izmanto tāda ieguldījumu nolietojuma aprēķinam, kura pārvaldībai nepieciešama nodokļu administrācijas īstenota uzraudzība. Nolietojuma aprēķina kontroli var īstenot tikai ar Spānijas rezidentsabiedrības starpniecību, jo kapitāla daļas pirmajā līmenī ir daļa no Spānijas rezidentsabiedrības aktīviem. Nodokļu administrācijai būtu grūtāk kontrolēt finanšu nemateriālo vērtību, kas rodas nerezidentsabiedrībās, kuras darbojas otrajā vai tālākā līmenī. Patiešām, šādā gadījumā kapitāla daļas iegrāmato kā to nerezidentsabiedrību aktīvus, kurām nav pienākuma ziņot Spānijas nodokļu administrācijai. |
| --- | --- |

(169)

Turklāt Spānijas iestādes arī paskaidroja, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir metode, ko izmanto tāda ieguldījumu nolietojuma aprēķinam, kura pārvaldībai nepieciešama nodokļu administrācijas īstenota uzraudzība. Nolietojuma aprēķina kontroli var īstenot tikai ar Spānijas rezidentsabiedrības starpniecību, jo kapitāla daļas pirmajā līmenī ir daļa no Spānijas rezidentsabiedrības aktīviem. Nodokļu administrācijai būtu grūtāk kontrolēt finanšu nemateriālo vērtību, kas rodas nerezidentsabiedrībās, kuras darbojas otrajā vai tālākā līmenī. Patiešām, šādā gadījumā kapitāla daļas iegrāmato kā to nerezidentsabiedrību aktīvus, kurām nav pienākuma ziņot Spānijas nodokļu administrācijai.

| (170) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru vispārējais vienlīdzīgas attieksmes princips nosaka, ka līdzīgās situācijās nedrīkst piemērot atšķirīgus noteikumus un dažādās situācijās nedrīkst piemērot vienādus noteikumus, ja vien šāda attieksme nav objektīvi pamatota (58). |
| --- | --- |

(170)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru vispārējais vienlīdzīgas attieksmes princips nosaka, ka līdzīgās situācijās nedrīkst piemērot atšķirīgus noteikumus un dažādās situācijās nedrīkst piemērot vienādus noteikumus, ja vien šāda attieksme nav objektīvi pamatota (58).

| (171) | Komisija norāda, ka netiešas iegādes izslēgšana no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas, kā noteikts sākotnējos administratīvajos skaidrojumos, nav patvaļīgas rīcības rezultāts, bet ir pamatota ar attiecīgās tiesību normas specifiku un loģiku, kā arī nodokļa pārvaldāmību. |
| --- | --- |

(171)

Komisija norāda, ka netiešas iegādes izslēgšana no TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomas, kā noteikts sākotnējos administratīvajos skaidrojumos, nav patvaļīgas rīcības rezultāts, bet ir pamatota ar attiecīgās tiesību normas specifiku un loģiku, kā arī nodokļa pārvaldāmību.

| (172) | Komisija vēlas uzsvērt, ka pašreizējā valsts atbalsta novērtējuma mērķiem nav būtiski noteikt, vai iepriekšējais sākotnējais administratīvais skaidrojums izraisa diskrimināciju starp tiešu un netiešu iegādi vai ir pretrunā fiskālās neitralitātes principam. Kā jau noteikts iepriekš, Komisijas uzdevums nav lēmumā noteikt, kā jāīsteno valsts tiesību norma. Komisijai ir jānovērtē, vai attiecīgā tiesību norma ir valsts atbalsts, ņemot vērā to, kā valsts iestādes to īsteno paziņošanas brīdī. Šajā gadījumā acīmredzami ir notikusi atkāpšanās no iepriekšējā administratīvā skaidrojuma, paplašinot TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu, lai aptvertu arī situācijas, kas sākotnēji nebija aplūkotas sākotnējā administratīvajā skaidrojumā. |
| --- | --- |

(172)

Komisija vēlas uzsvērt, ka pašreizējā valsts atbalsta novērtējuma mērķiem nav būtiski noteikt, vai iepriekšējais sākotnējais administratīvais skaidrojums izraisa diskrimināciju starp tiešu un netiešu iegādi vai ir pretrunā fiskālās neitralitātes principam. Kā jau noteikts iepriekš, Komisijas uzdevums nav lēmumā noteikt, kā jāīsteno valsts tiesību norma. Komisijai ir jānovērtē, vai attiecīgā tiesību norma ir valsts atbalsts, ņemot vērā to, kā valsts iestādes to īsteno paziņošanas brīdī. Šajā gadījumā acīmredzami ir notikusi atkāpšanās no iepriekšējā administratīvā skaidrojuma, paplašinot TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomu, lai aptvertu arī situācijas, kas sākotnēji nebija aplūkotas sākotnējā administratīvajā skaidrojumā.

e)   Pasākuma atpakaļejošais spēks

| (173) | Spānijas un ieinteresētās trešās personas apstrīd administratīvā skaidrojuma atpakaļejošo spēku. Spānijas iestādes atsaucās uz saviem agrākajiem paskaidrojumiem (59), ka attiecībā uz iegādi, kura veikta līdz 2007. gada 21. decembrim un kuras radītajai finanšu nemateriālajai vērtībai piemēro revīziju, finanšu nemateriālās vērtības summa, kas izriet no netiešas (un tiešas) iegādes, tiks atskaitīta no nodokļa bāzes. Attiecībā uz iegādi, kas veikta pēc 2007. gada 21. decembra, no tiešas un netiešas iegādes izrietošās finanšu nemateriālās vērtības atskaitījums netiks atzīts. |
| --- | --- |

(173)

Spānijas un ieinteresētās trešās personas apstrīd administratīvā skaidrojuma atpakaļejošo spēku. Spānijas iestādes atsaucās uz saviem agrākajiem paskaidrojumiem (59), ka attiecībā uz iegādi, kura veikta līdz 2007. gada 21. decembrim un kuras radītajai finanšu nemateriālajai vērtībai piemēro revīziju, finanšu nemateriālās vērtības summa, kas izriet no netiešas (un tiešas) iegādes, tiks atskaitīta no nodokļa bāzes. Attiecībā uz iegādi, kas veikta pēc 2007. gada 21. decembra, no tiešas un netiešas iegādes izrietošās finanšu nemateriālās vērtības atskaitījums netiks atzīts.

| (174) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka saskaņā ar 2003. gada 17. decembra Vispārējo nodokļu likuma 58/2003 120. pantu uzņēmējsabiedrības, kas uzskata, ka nodokļu deklarācija ir nelabvēlīgi ietekmējusi to likumīgās intereses, var pieprasīt nodokļu deklarācijas koriģēšanu saskaņā ar piemērojamo procedūru. Attiecīgā procedūra ir noteikta Karaļa 2007. gada 27. jūlija dekrēta 1065/2007 (60) 126.–129. pantā. Principā uzņēmējsabiedrība var pieprasīt savas nodokļu deklarācijas koriģēšanu, tiklīdz tā ir iesniegusi deklarāciju un pirms nodokļu administrācija ir pieņēmusi galīgo nodokļu novērtējumu (liquidación definitiva) vai – ja tāda nav – pirms parakstīšanas termiņa, līdz kuram nodokļu administrācijai jānosaka iekasējamā nodokļa summa. Saskaņā ar Vispārējo nodokļu likuma 66. un 67. pantu termiņš nodokļu deklarācijas korekcijas pieprasīšanai ir četri gadi no nodokļu deklarācijas iesniegšanas galīgā termiņa. |
| --- | --- |

(174)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka saskaņā ar 2003. gada 17. decembra Vispārējo nodokļu likuma 58/2003 120. pantu uzņēmējsabiedrības, kas uzskata, ka nodokļu deklarācija ir nelabvēlīgi ietekmējusi to likumīgās intereses, var pieprasīt nodokļu deklarācijas koriģēšanu saskaņā ar piemērojamo procedūru. Attiecīgā procedūra ir noteikta Karaļa 2007. gada 27. jūlija dekrēta 1065/2007 (60) 126.–129. pantā. Principā uzņēmējsabiedrība var pieprasīt savas nodokļu deklarācijas koriģēšanu, tiklīdz tā ir iesniegusi deklarāciju un pirms nodokļu administrācija ir pieņēmusi galīgo nodokļu novērtējumu (liquidación definitiva) vai – ja tāda nav – pirms parakstīšanas termiņa, līdz kuram nodokļu administrācijai jānosaka iekasējamā nodokļa summa. Saskaņā ar Vispārējo nodokļu likuma 66. un 67. pantu termiņš nodokļu deklarācijas korekcijas pieprasīšanai ir četri gadi no nodokļu deklarācijas iesniegšanas galīgā termiņa.

| (175) | Spānijas iestādes atzina, ka uzņēmējsabiedrības, kas veica kapitāla daļu netiešu iegādi nerezidentsabiedrībās līdz 2007. gada 21. decembrim un kas neiekļāva no netiešas iegādes izrietošās finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu, tagad var koriģēt savas nodokļu deklarācijas, lai atskaitītu no šādas iegādes izrietošo finanšu nemateriālo vērtību. Uzņēmējsabiedrības, kuras savās iepriekšējās nodokļu deklarācijās iekļāva no netiešas iegādes izrietošo finanšu nemateriālo vērtību un par kurām nodokļu administrācija jau veikusi novērtējumu, nevarēs pieprasīt jau iesniegto nodokļu deklarāciju koriģēšanu. Tomēr, ņemot vērā, ka atskaitīšana aptver 20 gadus, tas neliedz šādām uzņēmējsabiedrībām atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību turpmākajās nodokļu deklarācijās. |
| --- | --- |

(175)

Spānijas iestādes atzina, ka uzņēmējsabiedrības, kas veica kapitāla daļu netiešu iegādi nerezidentsabiedrībās līdz 2007. gada 21. decembrim un kas neiekļāva no netiešas iegādes izrietošās finanšu nemateriālās vērtības atskaitījumu, tagad var koriģēt savas nodokļu deklarācijas, lai atskaitītu no šādas iegādes izrietošo finanšu nemateriālo vērtību. Uzņēmējsabiedrības, kuras savās iepriekšējās nodokļu deklarācijās iekļāva no netiešas iegādes izrietošo finanšu nemateriālo vērtību un par kurām nodokļu administrācija jau veikusi novērtējumu, nevarēs pieprasīt jau iesniegto nodokļu deklarāciju koriģēšanu. Tomēr, ņemot vērā, ka atskaitīšana aptver 20 gadus, tas neliedz šādām uzņēmējsabiedrībām atskaitīt finanšu nemateriālo vērtību turpmākajās nodokļu deklarācijās.

| (176) | Tam, vai jaunajam administratīvajam pasākumam ir atpakaļejoša ietekme, nav tiesisku seku attiecībā uz pirmā un otrā lēmuma piemērošanas jomu, un tādējādi nav nozīmes, vai minētie lēmumi attiecas arī uz netiešu iegādi. |
| --- | --- |

(176)

Tam, vai jaunajam administratīvajam pasākumam ir atpakaļejoša ietekme, nav tiesisku seku attiecībā uz pirmā un otrā lēmuma piemērošanas jomu, un tādējādi nav nozīmes, vai minētie lēmumi attiecas arī uz netiešu iegādi.

| (177) | Jebkurā gadījumā jaunajam administratīvajam skaidrojumam ir atpakaļejošs spēks. Faktiski jauno 2012. gada 21. marta administratīvo skaidrojumu var attiecināt uz iegādi, kas veikta pirms minētā datuma. |
| --- | --- |

(177)

Jebkurā gadījumā jaunajam administratīvajam skaidrojumam ir atpakaļejošs spēks. Faktiski jauno 2012. gada 21. marta administratīvo skaidrojumu var attiecināt uz iegādi, kas veikta pirms minētā datuma.

6.3.   Atbalsta saderība

| (178) | Tā kā ir provizoriski noteikts, ka attiecīgā shēma ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizvērtē, vai grozīto shēmu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 2. un 3. punktam. Spānijas iestādes nav iesniegušas nekādus argumentus šajā saistībā. |
| --- | --- |

(178)

Tā kā ir provizoriski noteikts, ka attiecīgā shēma ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizvērtē, vai grozīto shēmu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 2. un 3. punktam. Spānijas iestādes nav iesniegušas nekādus argumentus šajā saistībā.

| (179) | Komisija uzskata, ka TRLIS 12. panta 5. punkta jauno administratīvo skaidrojumu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka ir piemērojama tā pati argumentācija, kas izklāstīta pirmajā un otrajā lēmumā. Tāpēc Komisija atsaucas uz pirmā lēmuma 140. punktu un nākamajiem punktiem un otrā lēmuma 166. punktu un nākamajiem punktiem. |
| --- | --- |

(179)

Komisija uzskata, ka TRLIS 12. panta 5. punkta jauno administratīvo skaidrojumu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka ir piemērojama tā pati argumentācija, kas izklāstīta pirmajā un otrajā lēmumā. Tāpēc Komisija atsaucas uz pirmā lēmuma 140. punktu un nākamajiem punktiem un otrā lēmuma 166. punktu un nākamajiem punktiem.

| (180) | Proti, attiecībā uz 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošanu nodokļu atskaitījumi, kas piešķirti atbilstoši TRLIS 12. panta 5. punktam, nav saistīti ar ieguldījumiem, darba vietu radīšanu vai īpašiem projektiem. Nodokļu atskaitījumi atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas tiem parasti būtu jāsedz, un tāpēc šādi atskaitījumi jāuzskata par darbības atbalstu. Parasti darbības atbalsts nav iekļauts 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošanas jomā, jo tas kropļo konkurenci nozarēs, kurās to piešķir. Šādu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo tas neveicina noteiktu darbību vai noteiktu tautsaimniecības jomu attīstību un nav ierobežots laikā, tas netiek pakāpeniski samazināts un nav proporcionāls tam, kas ir nepieciešams, lai izlabotu īpašo ekonomisko stāvokli attiecīgajās jomās. Tātad Komisija neuzskata attiecīgo pasākumu par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(180)

Proti, attiecībā uz 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošanu nodokļu atskaitījumi, kas piešķirti atbilstoši TRLIS 12. panta 5. punktam, nav saistīti ar ieguldījumiem, darba vietu radīšanu vai īpašiem projektiem. Nodokļu atskaitījumi atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas tiem parasti būtu jāsedz, un tāpēc šādi atskaitījumi jāuzskata par darbības atbalstu. Parasti darbības atbalsts nav iekļauts 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošanas jomā, jo tas kropļo konkurenci nozarēs, kurās to piešķir. Šādu atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo tas neveicina noteiktu darbību vai noteiktu tautsaimniecības jomu attīstību un nav ierobežots laikā, tas netiek pakāpeniski samazināts un nav proporcionāls tam, kas ir nepieciešams, lai izlabotu īpašo ekonomisko stāvokli attiecīgajās jomās. Tātad Komisija neuzskata attiecīgo pasākumu par saderīgu ar iekšējo tirgu.

B.   TIESISKĀ PAĻĀVĪBA, JURIDISKĀ NOTEIKTĪBA, ESTOPPEL PRINCIPS UN ATBALSTA ATGŪŠANA

6.4.   
  Estoppel un juridiskās noteiktības principi

| (181) | Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no apsvērumiem, kas pausti lēmumā par procedūras sākšanu. Komisija nav pārkāpusi ne estoppel principu, ne juridiskās noteiktības principu. |
| --- | --- |

(181)

Komisija uzskata, ka nav iemesla atkāpties no apsvērumiem, kas pausti lēmumā par procedūras sākšanu. Komisija nav pārkāpusi ne estoppel principu, ne juridiskās noteiktības principu.

| (182) | Ar 2012. gada 21. martu datētais consulta vinculante, ar ko ieviests jaunais administratīvais skaidrojums, ir Spānijas iestāžu izdarītas izvēles rezultāts. Šis administratīvais akts, kas radīja situāciju, kurā jauns atbalsts tiek nelikumīgi piešķirts, to iepriekš nepaziņojot Komisijai, ir Spānijas iestāžu, nevis Komisijas akts. Tāpēc estoppel principam nav nozīmes. |
| --- | --- |

(182)

Ar 2012. gada 21. martu datētais consulta vinculante, ar ko ieviests jaunais administratīvais skaidrojums, ir Spānijas iestāžu izdarītas izvēles rezultāts. Šis administratīvais akts, kas radīja situāciju, kurā jauns atbalsts tiek nelikumīgi piešķirts, to iepriekš nepaziņojot Komisijai, ir Spānijas iestāžu, nevis Komisijas akts. Tāpēc estoppel principam nav nozīmes.

| (183) | Attiecībā uz iespējamo juridiskās noteiktības principa pārkāpumu Komisija atgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru lēmuma par valsts atbalstu piemērošanas joma jānosaka, ne tikai ņemot vērā lēmuma faktisko formulējumu, bet arī atbalstu shēmu, kā to aprakstījusi un konkrēti piemērojusi attiecīgā dalībvalsts (61). |
| --- | --- |

(183)

Attiecībā uz iespējamo juridiskās noteiktības principa pārkāpumu Komisija atgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru lēmuma par valsts atbalstu piemērošanas joma jānosaka, ne tikai ņemot vērā lēmuma faktisko formulējumu, bet arī atbalstu shēmu, kā to aprakstījusi un konkrēti piemērojusi attiecīgā dalībvalsts (61).

| (184) | Šajā saistībā, ja tiktu konstatēts juridiskās noteiktības principa pārkāpums, Komisija uzskata, ka šo principu varētu būt pārkāpusi Spānija. Turklāt Komisija uzskata, ka juridisko nenoteiktību radītu – ja vispār radītu – konkrētu shēmas noteikumu neprecīzais un neskaidrais formulējums. |
| --- | --- |

(184)

Šajā saistībā, ja tiktu konstatēts juridiskās noteiktības principa pārkāpums, Komisija uzskata, ka šo principu varētu būt pārkāpusi Spānija. Turklāt Komisija uzskata, ka juridisko nenoteiktību radītu – ja vispār radītu – konkrētu shēmas noteikumu neprecīzais un neskaidrais formulējums.

6.5.   Atbalsta atgūšana

| (185) | Apstrīdētais pasākums ir īstenots, to iepriekš nepaziņojot Komisijai saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tāpēc pasākums ir nelikumīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(185)

Apstrīdētais pasākums ir īstenots, to iepriekš nepaziņojot Komisijai saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tāpēc pasākums ir nelikumīgs atbalsts.

| (186) | Ja ir konstatēts, ka nelikumīgi piešķirtais valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pēc šāda konstatējuma atbalsts no saņēmējiem ir jāatgūst saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu. Ar atbalsta atgūšanu maksimāli tiek atjaunots konkurences stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūstamajai summai jābūt tādai, lai novērstu atbalsta saņēmējiem radītās ekonomiskās priekšrocības. |
| --- | --- |

(186)

Ja ir konstatēts, ka nelikumīgi piešķirtais valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pēc šāda konstatējuma atbalsts no saņēmējiem ir jāatgūst saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu. Ar atbalsta atgūšanu maksimāli tiek atjaunots konkurences stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūstamajai summai jābūt tādai, lai novērstu atbalsta saņēmējiem radītās ekonomiskās priekšrocības.

| (187) | Neviens no Spānijas iestāžu vai trešo personu minētajiem argumentiem nepamato vispārēju atkāpi no šā pamatprincipa. Tāpēc ir jāpieprasa, lai Spānija atgūst nesaderīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(187)

Neviens no Spānijas iestāžu vai trešo personu minētajiem argumentiem nepamato vispārēju atkāpi no šā pamatprincipa. Tāpēc ir jāpieprasa, lai Spānija atgūst nesaderīgo atbalstu.

| (188) | Par konkrētu gadu un konkrētu saņēmēju atbalsta summa atbilst nodokļu samazinājumam, kas piešķirts, piemērojot TRLIS 12. panta 5. punktu attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi darbojošās nerezidentsabiedrībās, kura izriet no kapitāla daļu iepriekšējas iegādes pārvaldītājsabiedrībās. |
| --- | --- |

(188)

Par konkrētu gadu un konkrētu saņēmēju atbalsta summa atbilst nodokļu samazinājumam, kas piešķirts, piemērojot TRLIS 12. panta 5. punktu attiecībā uz kapitāla daļu netiešu iegādi darbojošās nerezidentsabiedrībās, kura izriet no kapitāla daļu iepriekšējas iegādes pārvaldītājsabiedrībās.

6.6.   Tiesiskā paļāvība

| (189) | Spānijas iestādes un ieinteresētās personas apgalvo, ka tiesiskā paļāvība, kas atzīta pirmajā un otrajā lēmumā, būtu jāattiecina arī uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Šajā saistībā tās norāda, ka tiesiskā paļāvība jāatzīst šādu iemeslu dēļ: atsauces uz netiešu iegādi pirmā un otrā lēmuma formulējumā, atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem un iegādes gadījumi, kas minēti paziņojumā presei attiecībā uz 2007. gada lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(189)

Spānijas iestādes un ieinteresētās personas apgalvo, ka tiesiskā paļāvība, kas atzīta pirmajā un otrajā lēmumā, būtu jāattiecina arī uz kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Šajā saistībā tās norāda, ka tiesiskā paļāvība jāatzīst šādu iemeslu dēļ: atsauces uz netiešu iegādi pirmā un otrā lēmuma formulējumā, atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem un iegādes gadījumi, kas minēti paziņojumā presei attiecībā uz 2007. gada lēmumu par procedūras sākšanu.

| (190) | Komisija nepiekrīt Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu argumentiem un uzskata, ka tiesisko paļāvību, kas atzīta pirmajā un otrajā lēmumā, nevar attiecināt uz situācijām (kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu iegādes pārvaldītājsabiedrībā), kas minēto lēmumu pieņemšanas brīdī nebija ietvertas attiecīgā pasākuma piemērošanas jomā. Patiešām, tiesisko paļāvību var pamatot tikai ar attiecīgiem faktiem, kas zināmi lēmuma pieņemšanas brīdī, nevis ar nākotnes notikumiem, piemēram, jauna administratīvā skaidrojuma ieviešanu. |
| --- | --- |

(190)

Komisija nepiekrīt Spānijas iestāžu un ieinteresēto trešo personu argumentiem un uzskata, ka tiesisko paļāvību, kas atzīta pirmajā un otrajā lēmumā, nevar attiecināt uz situācijām (kapitāla daļu netieša iegāde, kas izriet no kapitāla daļu iegādes pārvaldītājsabiedrībā), kas minēto lēmumu pieņemšanas brīdī nebija ietvertas attiecīgā pasākuma piemērošanas jomā. Patiešām, tiesisko paļāvību var pamatot tikai ar attiecīgiem faktiem, kas zināmi lēmuma pieņemšanas brīdī, nevis ar nākotnes notikumiem, piemēram, jauna administratīvā skaidrojuma ieviešanu.

| (191) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru (62) tiesības atsaukties uz tiesiskās paļāvības aizsardzības principu ir ikvienai personai, kurai kāda Savienības iestāde, sniedzot tai precīzus solījumus, ir radījusi pamatotas cerības. Par šādiem solījumiem uzskata jebkādā veidā paziņotu precīzu, beznosacījumu un saskaņotu informāciju. |
| --- | --- |

(191)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru (62) tiesības atsaukties uz tiesiskās paļāvības aizsardzības principu ir ikvienai personai, kurai kāda Savienības iestāde, sniedzot tai precīzus solījumus, ir radījusi pamatotas cerības. Par šādiem solījumiem uzskata jebkādā veidā paziņotu precīzu, beznosacījumu un saskaņotu informāciju.

| (192) | Skaidru ierobežojumu neesību attiecīgajā atbalsta shēmā nevar uzskatīt par precīzu, beznosacījumu un saskaņotu Komisijas paziņojumu attiecīgajiem uzņēmumiem par pasākuma piemērošanu arī kapitāla daļu netiešai iegādei, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Tāpēc šādu skaidru ierobežojumu neesība nevar radīt attiecīgajiem uzņēmumiem tiesisko paļāvību, ka pasākumu varētu likumīgi piemērot arī netiešai iegādei (63). |
| --- | --- |

(192)

Skaidru ierobežojumu neesību attiecīgajā atbalsta shēmā nevar uzskatīt par precīzu, beznosacījumu un saskaņotu Komisijas paziņojumu attiecīgajiem uzņēmumiem par pasākuma piemērošanu arī kapitāla daļu netiešai iegādei, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. Tāpēc šādu skaidru ierobežojumu neesība nevar radīt attiecīgajiem uzņēmumiem tiesisko paļāvību, ka pasākumu varētu likumīgi piemērot arī netiešai iegādei (63).

| (193) | Pat ja atsauces uz netiešu iegādi pirmajā un otrajā lēmumā būtu varējušas radīt attiecīgajiem uzņēmumiem paļāvību, ir jāpārliecinās, vai šādi pamatotā paļāvība ir likumīga (64). Komisija uzskata, ka uzņēmumi, kas veica netiešu iegādi, nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecās uz kapitāla daļu netiešu iegādi, ņemot vērā, ka attiecīgie uzņēmumi zināja par nodokļu administrācijas un TEAC administratīvo praksi, kas bija spēkā līdz 2012. gadam. Minētie uzņēmumi zināja, ka Komisijai paziņotā nodokļu shēma, proti, TRLIS 12. panta 5. punkts, tobrīd tika īstenota, neiekļaujot tās piemērošanas jomā kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā. |
| --- | --- |

(193)

Pat ja atsauces uz netiešu iegādi pirmajā un otrajā lēmumā būtu varējušas radīt attiecīgajiem uzņēmumiem paļāvību, ir jāpārliecinās, vai šādi pamatotā paļāvība ir likumīga (64). Komisija uzskata, ka uzņēmumi, kas veica netiešu iegādi, nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību, ka TRLIS 12. panta 5. punkts attiecās uz kapitāla daļu netiešu iegādi, ņemot vērā, ka attiecīgie uzņēmumi zināja par nodokļu administrācijas un TEAC administratīvo praksi, kas bija spēkā līdz 2012. gadam. Minētie uzņēmumi zināja, ka Komisijai paziņotā nodokļu shēma, proti, TRLIS 12. panta 5. punkts, tobrīd tika īstenota, neiekļaujot tās piemērošanas jomā kapitāla daļu netiešu iegādi, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes pārvaldītājsabiedrībā.

| (194) | Spānijas iestādes apgalvo, ka ierobežojošs administratīvais skaidrojums nemazina tiesisko paļāvību, kāda uzņēmējiem, kuri veica kapitāla daļu netiešu iegādi, tieši iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā, varēja būt attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta spēkā esību. Iemesli ir šādi: 1) TRLIS 12. panta 5. punkts ir skaidra tiesību norma; 2) tajā ir skaidra atsauce uz TRLIS 21. pantu, kurā minēta tieša un netieša iegāde; 3) tajā ir skaidra atsauce uz konsolidētajiem grāmatvedības noteikumiem; 4) tā mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību starptautiskos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(194)

Spānijas iestādes apgalvo, ka ierobežojošs administratīvais skaidrojums nemazina tiesisko paļāvību, kāda uzņēmējiem, kuri veica kapitāla daļu netiešu iegādi, tieši iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībā, varēja būt attiecībā uz TRLIS 12. panta 5. punkta spēkā esību. Iemesli ir šādi: 1) TRLIS 12. panta 5. punkts ir skaidra tiesību norma; 2) tajā ir skaidra atsauce uz TRLIS 21. pantu, kurā minēta tieša un netieša iegāde; 3) tajā ir skaidra atsauce uz konsolidētajiem grāmatvedības noteikumiem; 4) tā mērķis ir veicināt Spānijas uzņēmējsabiedrību starptautiskos ieguldījumus.

| (195) | Komisija nepiekrīt iepriekš minētajam apgalvojumam. Ir pierādīts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir neskaidra tiesību norma, jo tajā ir nenoteikta atsauce uz pārskatu konsolidācijas noteikumiem un neprecīza ekstrapolācija uz TRLIS 21. pantā noteiktajiem kritērijiem. Patiešām, 21. pants visupirms tiek uzskatīts par tādu, kas paredz nosacījumus par nodokļa nepiemērošanu ārvalstu izcelsmes dividendēm un ienākumiem. Atsauce 21. pantā uz netiešu iegādi ir pretrunā prasībai, ka tieši iegādātajai uzņēmējsabiedrībai jāveic saimnieciska darbība. Turklāt tiesiskās paļāvības loģiskais pamats nevar būt atbalsta shēma, proti, TRLIS 12. panta 5. punkts, kas pirmajā un otrajā lēmumā jau bija atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu atšķirīgā nodokļa režīma dēļ starp kapitāla daļu iegādi ārvalstu uzņēmējsabiedrībās un vietēju kapitāla daļu iegādi, ko veica Spānijas rezidentsabiedrības. Komisija uzskata, ka minētās tiesību normas neprecizitāte un neskaidrība izraisīja strīdu par tās skaidrojumu. Faktiski šis strīds ir atspoguļots lielākajā daļā DGT consultas un TEAC rezolūciju. Tāpēc Spānijas iestādes nevar apgalvot, ka, neraugoties uz ierobežojošo administratīvo skaidrojumu, TRLIS 12. panta 5. punkts būtu varējis radīt tiesisko paļāvību uzņēmumiem, kas veica kapitāla daļu netiešu iegādi. |
| --- | --- |

(195)

Komisija nepiekrīt iepriekš minētajam apgalvojumam. Ir pierādīts, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir neskaidra tiesību norma, jo tajā ir nenoteikta atsauce uz pārskatu konsolidācijas noteikumiem un neprecīza ekstrapolācija uz TRLIS 21. pantā noteiktajiem kritērijiem. Patiešām, 21. pants visupirms tiek uzskatīts par tādu, kas paredz nosacījumus par nodokļa nepiemērošanu ārvalstu izcelsmes dividendēm un ienākumiem. Atsauce 21. pantā uz netiešu iegādi ir pretrunā prasībai, ka tieši iegādātajai uzņēmējsabiedrībai jāveic saimnieciska darbība. Turklāt tiesiskās paļāvības loģiskais pamats nevar būt atbalsta shēma, proti, TRLIS 12. panta 5. punkts, kas pirmajā un otrajā lēmumā jau bija atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu atšķirīgā nodokļa režīma dēļ starp kapitāla daļu iegādi ārvalstu uzņēmējsabiedrībās un vietēju kapitāla daļu iegādi, ko veica Spānijas rezidentsabiedrības. Komisija uzskata, ka minētās tiesību normas neprecizitāte un neskaidrība izraisīja strīdu par tās skaidrojumu. Faktiski šis strīds ir atspoguļots lielākajā daļā DGT consultas un TEAC rezolūciju. Tāpēc Spānijas iestādes nevar apgalvot, ka, neraugoties uz ierobežojošo administratīvo skaidrojumu, TRLIS 12. panta 5. punkts būtu varējis radīt tiesisko paļāvību uzņēmumiem, kas veica kapitāla daļu netiešu iegādi.

| (196) | Konkrēti, attiecībā uz Scottish Power iegādi, ko veica Iberdrola, Komisija norāda, ka apvienošanas lēmumā (COMP M.4517) bija skaidri norādīts, ka nav ne nepieciešams, ne lietderīgi noteikt, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir valsts atbalsts (sk. lēmuma 42. punktu) apvienošanas lēmuma nolūkos. |
| --- | --- |

(196)

Konkrēti, attiecībā uz Scottish Power iegādi, ko veica Iberdrola, Komisija norāda, ka apvienošanas lēmumā (COMP M.4517) bija skaidri norādīts, ka nav ne nepieciešams, ne lietderīgi noteikt, vai TRLIS 12. panta 5. punkts ir valsts atbalsts (sk. lēmuma 42. punktu) apvienošanas lēmuma nolūkos.

| (197) | Atsaucoties uz Spānijas un ieinteresēto trešo personu apgalvojumiem, ka atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem radīja tiesisko paļāvību atbalsta saņēmējiem, Komisija norāda, ka Parlamenta locekļu rakstiskie jautājumi neattiecās uz kapitāla daļu tiešu un netiešu iegādi, bet tajos tika vaicāts, vai TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētā shēma varētu būt valsts atbalsts. Tāpēc no Komisijas atbildēm uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem nevarēja secināt, ka aptverta ir gan tieša, gan netieša iegāde. |
| --- | --- |

(197)

Atsaucoties uz Spānijas un ieinteresēto trešo personu apgalvojumiem, ka atbildes uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem radīja tiesisko paļāvību atbalsta saņēmējiem, Komisija norāda, ka Parlamenta locekļu rakstiskie jautājumi neattiecās uz kapitāla daļu tiešu un netiešu iegādi, bet tajos tika vaicāts, vai TRLIS 12. panta 5. punktā paredzētā shēma varētu būt valsts atbalsts. Tāpēc no Komisijas atbildēm uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem nevarēja secināt, ka aptverta ir gan tieša, gan netieša iegāde.

| (198) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka pirmais un otrais lēmums rada jaunu tiesisko paļāvību, tā kā abos lēmumos ir atsauce uz netiešu iegādi, Komisija atgādina, ka šāda atsauce bija ietverta tikai tāpēc, ka valsts tiesību normās ir minēta gan tieša, gan netieša iegāde. Konkrētāk – TRLIS 12. panta 5. punktā ir savstarpēja atsauce uz TRLIS 21. pantu, kurā noteikts, ka vismaz 5 % nerezidentsabiedrības kapitāla daļu jābūt tiešā vai netiešā Spānijas uzņēmējsabiedrības īpašumā vismaz vienu gadu bez pārtraukuma. Faktu, ka Spānijas iestādes piemēroja TRLIS 12. panta 5. punktu tikai tiešai iegādei, neapstrīd ne Spānija, ne ieinteresētās trešās personas. Tāpēc, kā jau norādīts iepriekš, Komisijai ir tiesības paļauties uz attiecīgās dalībvalsts paskaidrojumiem, un tāpēc tā varēja likumīgi uzskatīt, ka režīms tika piemērots tā, kā dalībvalsts to bija norādījusi. |
| --- | --- |

(198)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka pirmais un otrais lēmums rada jaunu tiesisko paļāvību, tā kā abos lēmumos ir atsauce uz netiešu iegādi, Komisija atgādina, ka šāda atsauce bija ietverta tikai tāpēc, ka valsts tiesību normās ir minēta gan tieša, gan netieša iegāde. Konkrētāk – TRLIS 12. panta 5. punktā ir savstarpēja atsauce uz TRLIS 21. pantu, kurā noteikts, ka vismaz 5 % nerezidentsabiedrības kapitāla daļu jābūt tiešā vai netiešā Spānijas uzņēmējsabiedrības īpašumā vismaz vienu gadu bez pārtraukuma. Faktu, ka Spānijas iestādes piemēroja TRLIS 12. panta 5. punktu tikai tiešai iegādei, neapstrīd ne Spānija, ne ieinteresētās trešās personas. Tāpēc, kā jau norādīts iepriekš, Komisijai ir tiesības paļauties uz attiecīgās dalībvalsts paskaidrojumiem, un tāpēc tā varēja likumīgi uzskatīt, ka režīms tika piemērots tā, kā dalībvalsts to bija norādījusi.

| (199) | Turklāt Komisija uzskata, ka, lai gan saziņa starp Spānijas iestādēm un Komisiju – kurā paskaidrots, ka praksē varēja atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās, – nav atspoguļota lēmumu formulējumā, tas nerada atbalsta saņēmējiem tiesisko paļāvību, ka TRLIS 12. panta 5. punkts bija piemērojams arī netiešai iegādei. Atbalsta saņēmēji jau zināja par konsekvento un sistemātisko administratīvo praksi, saskaņā ar kuru kapitāla daļu netieša iegāde, iegādājoties kapitāla daļu pārvaldītājsabiedrībā, nebija iekļauta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā un kura bija spēkā līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(199)

Turklāt Komisija uzskata, ka, lai gan saziņa starp Spānijas iestādēm un Komisiju – kurā paskaidrots, ka praksē varēja atskaitīt tikai finanšu nemateriālo vērtību, kas izriet no kapitāla daļu tiešas iegādes darbojošās uzņēmējsabiedrībās, – nav atspoguļota lēmumu formulējumā, tas nerada atbalsta saņēmējiem tiesisko paļāvību, ka TRLIS 12. panta 5. punkts bija piemērojams arī netiešai iegādei. Atbalsta saņēmēji jau zināja par konsekvento un sistemātisko administratīvo praksi, saskaņā ar kuru kapitāla daļu netieša iegāde, iegādājoties kapitāla daļu pārvaldītājsabiedrībā, nebija iekļauta TRLIS 12. panta 5. punkta piemērošanas jomā un kura bija spēkā līdz 2012. gadam.

| (200) | Visbeidzot, pirmajā un otrajā lēmumā atzīto tiesisko paļāvību nevar attiecināt arī uz situācijām, kas pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī nebija iekļautas apstrīdētā pasākuma piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(200)

Visbeidzot, pirmajā un otrajā lēmumā atzīto tiesisko paļāvību nevar attiecināt arī uz situācijām, kas pirmā un otrā lēmuma pieņemšanas brīdī nebija iekļautas apstrīdētā pasākuma piemērošanas jomā.

7.   SECINĀJUMI

| (201) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka jaunais administratīvais skaidrojums, ar ko tika paplašināta par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu jau atzītas shēmas piemērošanas joma, par to nepaziņojot Komisijai, ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta izpratnē. |
| --- | --- |

(201)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka jaunais administratīvais skaidrojums, ar ko tika paplašināta par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu jau atzītas shēmas piemērošanas joma, par to nepaziņojot Komisijai, ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta izpratnē.

| (202) | Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 2. un 3. punktam. |
| --- | --- |

(202)

Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 2. un 3. punktam.

| (203) | Atbalsts ir jāatgūst no tā saņēmējiem atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantam, |
| --- | --- |

(203)

Atbalsts ir jāatgūst no tā saņēmējiem atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Spānijas Karalistes pieņemtais jaunais administratīvais skaidrojums, ar ko tiek paplašināta Karaļa 2004. gada 5. marta dekrēta 4/2004, ar kuru konsolidē Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma grozījumus, 12. panta 5. punkta piemērošanas joma, to attiecinot arī uz kapitāla daļu netiešu iegādi nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļas nerezidējošās pārvaldītājsabiedrībās, un ko Spānijas Karaliste ir nelikumīgi ieviesusi, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu piešķirtais individuālais atbalsts nav atbalsts, ja tā piešķiršanas brīdī tas atbilst nosacījumiem, kas paredzēti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 (65) 2. pantu pieņemtā tiesību aktā, kurš ir piemērojams minētā atbalsta piešķiršanas brīdī.

3. pants

Saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu piešķirtais individuālais atbalsts, kas tā piešķiršanas brīdī atbilst nosacījumiem, kuri paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu pieņemtā tiesību aktā vai jebkādā citā apstiprinātā atbalsta shēmā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas nepārsniedz konkrētajam atbalsta veidam piemērojamo maksimālo atbalsta intensitāti.

4. pants

1.   Spānijas Karaliste izbeidz 1. pantā minēto atbalsta shēmu attiecībā uz atbalstu, ko piešķir saņēmējiem, kuri veic kapitāla daļu netiešu iegādi nerezidentsabiedrībās, tieši iegādājoties kapitāla daļas pārvaldītājsabiedrībās, ciktāl minētā shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

2.   Spānijas Karaliste atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts atbilstoši 1. pantā minētajai shēmai, no tā saņēmējiem.

3.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmējiem, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

4.   Procentus aprēķina, procentu likmi piemērojot gan pamatsummai, gan procentiem līdz atbalsta atmaksāšanas dienai, saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (66) V nodaļu.

5.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas Spānijas Karaliste atceļ visus neizmaksātos atbalsta maksājumus, kas piešķirti atbilstoši 1. pantā minētajai atbalsta shēmai.

5. pants

1.   Saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu piešķirto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Spānijas Karaliste nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Spānijas Karaliste iesniedz šādu informāciju:

| a) | 1. pantā minētās shēmas atbalsta saņēmēju sarakstu un katra saņēmēja saņemto kopējo atbalsta summu saistībā ar šo shēmu; |
| --- | --- |

a)

1. pantā minētās shēmas atbalsta saņēmēju sarakstu un katra saņēmēja saņemto kopējo atbalsta summu saistībā ar šo shēmu;

| b) | kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus), kas jāatgūst no katra saņēmēja; |
| --- | --- |

b)

kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus), kas jāatgūst no katra saņēmēja;

| c) | šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu;

| d) | dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Spānijas Karaliste turpina informēt Komisiju par progresu attiecībā uz valsts pasākumiem, kas veikti šā lēmuma īstenošanai, līdz atbilstoši 1. pantā minētajai shēmai piešķirtais atbalsts ir pilnīgi atgūts. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta un atmaksas procentu summām, kas jau atgūtas no saņēmējiem.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2014. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 258, 7.9.2013., 8. lpp.

1

(2)  OV L 7, 11.1.2011., 48. lpp.

2

(3)  OV L 135, 21.5.2011., 1. lpp.

3

(4)  Sk. 2012. gada 21. martaconsulta vinculante V0608-12.

4

consulta vinculante

(5)  SA 35550 (12/CP).

5

(6)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Sk. TRLIS 21. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

7

TRLIS

(8)  Sk. TRLIS 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

8

TRLIS

(9)  Sk. TRLIS 21. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

9

TRLIS

(10)  TRLIS 21. pants “Atbrīvojums, lai izvairītos no starptautiskas nodokļu dubultās uzlikšanas par ārvalstu izcelsmes dividendēm un ienākumiem, kuri tiek gūti, nododot vērtspapīrus, kas ir Spānijas nerezidentsabiedrību pašu kapitāls” ir ietverts TRLIS IV sadaļā.

10

TRLIS

TRLIS

(11)  2001. gada 27. decembra Likums 24/2001 par administratīviem, fiskāliem un sabiedriskās kārtības pasākumiem.

11

(12)  Karaļa 2004. gada 5. marta dekrēts 4/2004 par Spānijas Uzņēmumu ienākuma nodokļa likuma konsolidēto redakciju.

12

(13)  2007. gada 4. jūlija Likums 16/2007 par grāmatvedības noteikumu reformu un pielāgošanu to starptautiskai saskaņošanai ar ES tiesībām.

13

(14)  Sk. 2007. gada 4. jūnija vēstuli, ko nosūtījusi Spānija, atbildot uz 2007. gada 26. marta informācijas pieprasījumu.

14

(15)  Sk. Spānijas iestāžu 2014. gada 7. maija vēstuli, kas nosūtīta, atbildot uz 2014. gada 26. marta informācijas pieprasījumu.

15

(16)  Saskaņā ar dažu ieinteresēto trešo personu sniegto informāciju ir citi administratīvie skaidrojumi, kas attiecas uz TRLIS 12. panta 5. punktu, proti, consultas vinculantes V316-05 un V2245-06.

16

TRLIS

consultas vinculantes

(17)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  Rezolūcija 00/2842/2009; Rezolūcija 00/4872/2009 un apvienotās rezolūcijas, Rezolūcija 00/5337/2009 un apvienotā rezolūcija; Rezolūcija 00/3637/2010 un apvienotā rezolūcija.

18

(19)  Karaļa dekrēta 1815/1991 23. un 24. pants.

19

(20)  Sk. TEAC2011. gada 3. novembra rezolūciju; R.G. 2842-09.

20

TEAC

(21)  Sk. arī 2012. gada 25. oktobraconsulta vinculanteCV5615-12, kurā izklāstīti tādi paši argumenti.

21

consulta vinculante

(22)  TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūcija; R.G.:00/3637/2010 un R.G.: 00/1439/2011.

22

TEAC

(23)  Sk. Audiencia Nacional spriedumu; apelācija Nr. 125/2011; 2014. gada 6. februāris.

23

Audiencia Nacional

(24)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

24

(25)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

25

(26)  Sk. spriedumu apvienotajās lietās C-110/98 un C-147/98 Galbalfrisa un citi.

26

Galbalfrisa

(27)  Consultas 1490-02, V0391-05, V1316-05 un V2245-06; TEAC2011. gada 17. septembra Rezolūcija Nr. 4871-09

27

Consultas

TEAC

(28)  Sk. 2010. gada 16. decembra spriedumu lietā C-537/08P Kahla Thüringen Porzellan GmbH/Komisija.

28

Kahla Thüringen Porzellan GmbH

(29)  Sk. 1994. gada 9. augusta spriedumu lietā C-44/93 Namur – Les assurances du credit/Komisija.

29

Namur – Les assurances du credit

(30)  Apvienošana COMP M.4517 – Iberdrola/Scottish Power.

30

Iberdrola

Scottish Power

(31)  Rakstiskie jautājumi E-4431/05 un E-4772/05.

31

(32)  Sk. pirmā lēmuma 83. punktu un nākamos punktus un otrā lēmuma 96. punktu un nākamos punktus.

32

(33)  Ar 2009. gada 28. oktobra Lēmumu C-45/07 tika ierosinātas vairākas lietas. Proti, Vispārējās tiesas 2012. gada 8. marta spriedums lietā T-211/10 Iberdrola/Komisija; Vispārējās tiesas 2012. gada 21. marta rīkojumi lietās T-225/10 BVA/Komisija; T-228/10 Telefónica/Komisija; T-234/10 Ebro/Puleva/Komisija un T-174/11 Modelo Continente/Komisija un 2012. gada 29. marta rīkojums lietā T-236/10 AEB/Komisija. Eiropas Savienības Tiesas 2013. gada 19. decembra spriedums lietā C-274/12P Telefónica/Komisija. Vispārējā tiesā joprojām tiek izskatītas lietas T-207/10 Deutsche Telekom/Komisija, T-219/10 Autogrill/Komisija un T-227/10 Banco Santander/Komisija. Arī ar 2011. gada 12. janvāra Lēmumu C-45/07 tika ierosinātas vairākas lietas. Proti, Vispārējās tiesas 2012. gada 5. jūnija rīkojumi lietā T-431/1 Ibedrola/Komisija, 2012. gada 13. decembra rīkojums lietā T-424/11Cementos Molins/Komisija; 2013. gada 10. jūnija rīkojums lietā T-459/11 Barloworld/Komisija; 2013. gada 9. septembra rīkojums lietās T-429/11 BBVA/Komisija; T-430/11Telefónica/Komisija; T-400/11 Altadis/Komisija un T-430/11 Telefónica/Komisija. Vispārējā tiesā joprojām tiek izskatītas lietas T-239/11 Sigma/Komisija; T-399/11 Banco Santander/Komisija; T-405/11 Axa/Komisija un T-406/11 Prosegur/Komisija. Tiesā joprojām tiek izskatītas šādas pārsūdzības: C-587/13P BBVA/Komisija un C-588/13P Telefónica/Komisija.

33

Iberdrola

BVA

Telefónica

Ebro

Puleva

Modelo Continente

AEB

Telefónica

Deutsche Telekom

Autogrill

Banco Santander

Ibedrola

Cementos Molins

Barloworld

BBVA

Telefónica

Altadis

Telefónica

Sigma

Banco Santander

Axa

Prosegur

BBVA

Telefónica

(34)  Ir arī skaidrs, ka jautājums par tiesisko paļāvību, kas aplūkots pirmajā un otrajā lēmumā, attiecas tikai uz to pasākumu piemērošanas jomu, kuri abos lēmumos klasificēti kā nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. Patiešām, tiesiskās paļāvības atzīšanai lēmumā mērķis nav – un nevar būt – paplašināt nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta piemērošanas jomu, kas ir izvērtēta; mērķis ir tikai ierobežot tā atgūšanu.

34

(35)  Sk. 2010. gada 16. decembra spriedumu lietā C-537/08P Kahla Thüringen Porzellan GmbH/Komisija, 44. un nākamie punkti; sk. arī spriedumu lietā C-138/09 Todaro Nunziatina, 2010, 31. punkts.

35

Kahla Thüringen Porzellan GmbH

Todaro Nunziatina

(36)  Sk. 2010. gada 16. decembra spriedumu lietā C-537/08P Kahla Thüringen Porzellan GmbH/Komisija, 45. punkts.

36

Kahla Thüringen Porzellan GmbH

(37)  Sk. 2007. gada 4. jūnija vēstuli, kas nosūtīta, atbildot uz Komisijas 2007. gada 26. marta informācijas pieprasījumu.

37

(38)  Sk. Audiencia Nacional2011. gada 13. oktobra spriedumu; pārsūdzība numur 432/2008.

38

Audiencia Nacional

(39)  Sk. Spānijas Augstākās tiesas 2013. gada 24. jūnija spriedumu; RJ/2013/5335.

39

(40)  Būtu arī jāuzsver, ka ar jauno skaidrojumu DGT un TEAC atzina atkāpšanos no to sākotnējā TRLIS 12. panta 5. punkta skaidrojuma attiecībā uz jauno iespēju to piemērot kapitāla daļu netiešai iegādei (sk. 2.3.2. iedaļu).

40

DGT

TEAC

TRLIS

(41)  Sk. TEAC2011. gada 3. novembra rezolūciju; R.G.: 2842-09.

41

TEAC

(42)  Sk. TEAC2012. gada 26. jūnija rezolūciju; R.G.: 3637/2010 un 1439/2011.

42

TEAC

(43)  Saskaņā ar TEAC – Karaļa Dekrēta 1815/1991 23. un 24. pants.

43

TEAC

(44)  Komisija atsaucas uz konsolidācijas simulāciju, ņemot vērā, ka viena no TRLIS 21. panta prasībām ir vismaz 5 % kapitāla daļu iegāde. Šis īpatsvars neietver konsolidāciju ar iegādātāju uzņēmējsabiedrību.

44

TRLIS

(45)  Sk. TEAC2011. gada 3. novembra rezolūciju R.G. 2842-09.

45

TEAC

(46)  Sk. TEAC2011. gada 17. februāra rezolūciju; R.G. 4871-09, 4872-09, 4873-09 un 4874-09.

46

TEAC

(47)  Sk. Spānijas Augstākās tiesas 2013. gada 24. jūnija spriedumu; RJ/2013/5335.

47

(48)  Sk. 2007. gada 4. jūnija vēstuli, ko nosūtījusi Spānija, atbildot uz 2007. gada 26. marta informācijas pieprasījumu.

48

(49)  Sk. 2010. gada 16. decembra spriedumu lietā C-537/08P Kahla Thüringen Porzellan GmbH/Komisija, 44. punkts; sk. arī spriedumu lietā C-138/09 Todaro Nunziatina, 2010, 31. punkts.

49

Kahla Thüringen Porzellan GmbH

Todaro Nunziatina

(50)  Sk. 2010. gada 16. decembra spriedumu lietā C-537/08P Kahla Thüringen Porzellan GmbH/Komisija, 44. punkts.

50

Kahla Thüringen Porzellan GmbH

(51)  Sk. 1994. gada 9. augusta spriedumu lietā C-44/93 Namur – Les assurances du credit/Komisija.

51

Namur – Les assurances du credit

(52)  COMP M.4517, 42. punkts.

52

(53)  Spānijas iestādes 2007. gada 4. jūnija vēstulē paziņoja Komisijai, ka TRLIS 12. panta 5. punkts ir piemērojams tikai tiešai iegādei.

53

TRLIS

(54)  Turklāt ir lietderīgi norādīt, ka atbildēs uz Parlamenta locekļu rakstiskajiem jautājumiem nebija skaidri nošķirta tieša un netieša iegāde.

54

(55)  Sk. 2007. gada 4. jūnija vēstuli, ko nosūtījusi Spānija, atbildot uz 2007. gada 26. marta informācijas pieprasījumu.

55

(56)  Sk. Audiencia Nacional spriedumu; apelācija Nr. 125/2011; 2014. gada 6. februāris.

56

Audiencia Nacional

(57)  Sk. 2007. gada 4. jūnija vēstuli, ko nosūtījusi Spānija, atbildot uz 2007. gada 26. marta informācijas pieprasījumu.

57

(58)  Spriedums apvienotajās lietās 66/79, 127/79 un 128/79, Salumi un citi, 1980, Recueil, 1237. lpp., 14. punkts; spriedums lietā C-14/01 Niemann, 2003, Recueil, I-2279. lpp., 49. punkts.

58

Salumi

Recueil

Niemann

Recueil

(59)  2012. gada 4. decembra vēstule.

59

(60)  Real Decreto 1065/2007, de 27 de julio, por el que se aprueba el Reglamento General de las actuaciones y los procedimientos de gestión e inspección tributaria y de desarrollo de las normas comunes de los procedimientos de aplicación de los tributos.

60

Real Decreto 1065/2007, de 27 de julio, por el que se aprueba el Reglamento General de las actuaciones y los procedimientos de gestión e inspección tributaria y de desarrollo de las normas comunes de los procedimientos de aplicación de los tributos

(61)  Sk. spriedumu lietā C-537/08 P, Kahla Thüringen Porzellan GmbH, 40. punktu un nākamos punktus.

61

Kahla Thüringen Porzellan GmbH

(62)  Tiesas 2006. gada 22. jūnija spriedums lietās C-182/03 un C-217/03, Forum 187 ASBL, 2006, Recueil, I-5479. lpp., 147. punkts.

62

Forum 187 ASBL

Recueil

(63)  Sk. 2010. gada 16. decembra spriedumu lietā C-537/08P Kahla Thüringen Porzellan GmbH/Komisija, 44. punkts.

63

Kahla Thüringen Porzellan GmbH

(64)  Tiesas 2006. gada 22. jūnija spriedums lietās C-182/03 un C-217/03, Forum 187 ASBL, 2006, Recueil, I-5479. lpp., 159. punkts.

64

Forum 187 ASBL

Recueil

(65)  Padomes 1998. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.).

65

(66)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

66

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/315

(2015. gada 25. februāris)

par konkrētiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Vācijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 1004)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Mazpatogēnā gripa parasti izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Mazpatogēnā gripa parasti izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairumā mājputnu sugu. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas nozares rentabilitāti.

| (2) | Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti neliels. |
| --- | --- |

(2)

Ar putnu gripu galvenokārt saslimst putni, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti neliels.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām audzētavām, kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus. Tādējādi, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus, tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm vai uz trešām valstīm.

| (4) | Padomes Direktīvā 2005/94/EK (3) ir izklāstīti konkrēti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu, un minimālie kontroles pasākumi, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā mājputniem un citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīvā 2005/94/EK (3) ir izklāstīti konkrēti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu, un minimālie kontroles pasākumi, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā mājputniem un citiem nebrīvē turētiem putniem. Minētā direktīva paredz aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā.

| (5) | Vācija informēja Komisiju par diviem augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojuma gadījumiem nekomerciālās mājputnu audzēšanas saimniecībās Meklenburgā-Rietumpomerānijā, kurās tur mājputnus, un šī dalībvalsts nekavējoties veica Direktīvā 2005/94/EK noteiktos pasākumus, tostarp izveidoja aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kuras būtu jādefinē šā lēmuma pielikuma A un B daļā. |
| --- | --- |

(5)

Vācija informēja Komisiju par diviem augsti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojuma gadījumiem nekomerciālās mājputnu audzēšanas saimniecībās Meklenburgā-Rietumpomerānijā, kurās tur mājputnus, un šī dalībvalsts nekavējoties veica Direktīvā 2005/94/EK noteiktos pasākumus, tostarp izveidoja aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kuras būtu jādefinē šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

| (6) | Komisija sadarbībā ar Vāciju izskatīja minētos pasākumus un atzīst, ka aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekamā attālumā no audzēšanas saimniecībām, kurās bija apstiprināts slimības uzliesmojums. |
| --- | --- |

(6)

Komisija sadarbībā ar Vāciju izskatīja minētos pasākumus un atzīst, ka aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekamā attālumā no audzēšanas saimniecībām, kurās bija apstiprināts slimības uzliesmojums.

| (7) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un arī iespēju, ka trešās valstis varētu noteikt nepamatotus tirdzniecības ierobežojumus, ir steidzami Savienības līmenī jādefinē aizsardzības zona un uzraudzības zona, kas izveidotas Vācijā saistībā ar augsti patogēno putnu gripu. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un arī iespēju, ka trešās valstis varētu noteikt nepamatotus tirdzniecības ierobežojumus, ir steidzami Savienības līmenī jādefinē aizsardzības zona un uzraudzības zona, kas izveidotas Vācijā saistībā ar augsti patogēno putnu gripu.

| (8) | Attiecīgi šajā lēmumā būtu jādefinē Vācijā noteiktā aizsardzības zona un uzraudzības zona, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, un būtu jānosaka šo zonu pastāvēšanas ilgums. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgi šajā lēmumā būtu jādefinē Vācijā noteiktā aizsardzības zona un uzraudzības zona, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK paredzētos dzīvnieku veselības kontroles pasākumus, un būtu jānosaka šo zonu pastāvēšanas ilgums.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācija nodrošina, ka aizsardzības zonā un uzraudzības zonā, kas ir izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri minēti šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2015. gada 25. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes Direktīva (2005. gada 20. decembris) 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

A DAĻA

Aizsardzības zona, kā minēts 1. pantā:

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja ir) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Vācija | Pasta indekss | Apgabals, kurā ietilpst: | 16.2.2015. |
| | | Meklenburga- Rietumpomerānija | | |
| | | 17389 | Anklam pilsētā:






  — | Anklam pilsētas teritorija |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

Kods

(ja ir)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu

DE

Vācija

Pasta indekss

Apgabals, kurā ietilpst:

16.2.2015.

Meklenburga- Rietumpomerānija

17389

Anklam pilsētā:

—

Anklam pilsētas teritorija

| — | Gellendin daļa |
| --- | --- |

—

Gellendin daļa

17390

Murchin pašvaldībā Relzow daļa

B DAĻA

Uzraudzības zona, kā minēts 1. pantā:

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja ir) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Vācija | Pasta indekss | Apgabals, kurā ietilpst: | 25.2.2015. |
| | | Meklenburga- Rietumpomerānija | | |
| | | 17389 | Anklam pilsētā šādas daļas:






  — | Pelsin |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

Kods

(ja ir)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemērojams saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

DE

Vācija

Pasta indekss

Apgabals, kurā ietilpst:

25.2.2015.

Meklenburga- Rietumpomerānija

17389

Anklam pilsētā šādas daļas:

—

Pelsin

| — | Stretense |
| --- | --- |

—

Stretense

17390

Groß Polzin pašvaldībā šādas daļas:

| — | Groß Polzin |
| --- | --- |

—

Groß Polzin

| — | Klein Polzin |
| --- | --- |

—

Klein Polzin

| — | Konsages |
| --- | --- |

—

Konsages

| — | Quilow |
| --- | --- |

—

Quilow

17390

Klein Bünzow pašvaldībā šādas daļas:

| — | Groß Bünzow |
| --- | --- |

—

Groß Bünzow

| — | Klein Bünzow |
| --- | --- |

—

Klein Bünzow

| — | Klitschendorf |
| --- | --- |

—

Klitschendorf

| — | Ramitzow |
| --- | --- |

—

Ramitzow

| — | Salchow |
| --- | --- |

—

Salchow

17390

Murchin pašvaldībā šādas daļas:

| — | Johanneshof |
| --- | --- |

—

Johanneshof

| — | Libnow |
| --- | --- |

—

Libnow

| — | Murchin |
| --- | --- |

—

Murchin

| — | Pinnow |
| --- | --- |

—

Pinnow

17390

Rubkow pašvaldībā šādas daļas:

| — | Bömitz |
| --- | --- |

—

Bömitz

| — | Daugzin |
| --- | --- |

—

Daugzin

| — | Krenzow |
| --- | --- |

—

Krenzow

| — | Rubkow |
| --- | --- |

—

Rubkow

| — | Zarrentin |
| --- | --- |

—

Zarrentin

17390

Ziethen pašvaldībā šādas daļas:

| — | Jargelin |
| --- | --- |

—

Jargelin

| — | Menzlin |
| --- | --- |

—

Menzlin

| — | Ziethen |
| --- | --- |

—

Ziethen

17391

Medow pašvaldībā Nerdin daļa

17391

Postlow pašvaldība

17391

Stolpe pašvaldībā šādas daļas:

| — | Neuhof |
| --- | --- |

—

Neuhof

| — | Stolpe an der Peene |
| --- | --- |

—

Stolpe an der Peene

17392

Blesewitz pašvaldība

17392

Butzow pašvaldība

17392

Neuenkirchen pašvaldībā šādas daļas:

| — | Müggenburg |
| --- | --- |

—

Müggenburg

| — | Neuenkirchen |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen

17392

Sarnow pašvaldībā Panschow daļa

17398

Bargischow pašvaldība

17398

Bugewitz pašvaldībā šādas daļas:

| — | Bugewitz |
| --- | --- |

—

Bugewitz

| — | Kamp |
| --- | --- |

—

Kamp

| — | Lucienhof |
| --- | --- |

—

Lucienhof

| — | Rosenhagen |
| --- | --- |

—

Rosenhagen

17398

Ducherow pašvaldībā Busow daļa

17398

Neu-Kosenow pašvaldība

17398

Rossin pašvaldība

17406

Usedom pašvaldībā šādas daļas:

| — | Kölpin |
| --- | --- |

—

Kölpin

| — | Zecherin |
| --- | --- |

—

Zecherin

17440

Buggenhagen pašvaldībā šādas daļas:

| — | Klotzow |
| --- | --- |

—

Klotzow

| — | Wangelkow |
| --- | --- |

—

Wangelkow

---

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/73

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/316

(2015. gada 26. februāris),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2014. gada 15. februārī paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes varavīksnes foreļu importu Savienībā. Komisija publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Lai precizētu ražojuma klāstu, 2014. gada 4. septembrīOficiālajā Vēstnesī tika publicēts Labojums paziņojumā par procedūras sākšanu (3). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2014. gada 15. februārī paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes varavīksnes foreļu importu Savienībā. Komisija publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). Lai precizētu ražojuma klāstu, 2014. gada 4. septembrīOficiālajā Vēstnesī tika publicēts Labojums paziņojumā par procedūras sākšanu (3).

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad sūdzību 2014. gada 3. janvārī iesniedza Dānijas Akvakultūras apvienība (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības konkrēto varavīksnes foreļu kopējā ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par konkrētu varavīksnes foreļu dempingu un tā radītu būtisku kaitējumu, un Komisija tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad sūdzību 2014. gada 3. janvārī iesniedza Dānijas Akvakultūras apvienība (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības konkrēto varavīksnes foreļu kopējā ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par konkrētu varavīksnes foreļu dempingu un tā radītu būtisku kaitējumu, un Komisija tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (3) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Turcijā un Turcijas iestādes, kā arī zināmās iesaistītās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(3)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija konkrēti informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, lietotājus un importētājus, ražotājus eksportētājus Turcijā un Turcijas iestādes, kā arī zināmās iesaistītās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (4) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Pagaidu maksājumi netika noteikti. |
| --- | --- |

(4)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Pagaidu maksājumi netika noteikti.

2.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (5) | Sūdzības iesniedzējs ar 2014. gada 19. novembra vēstuli Komisijai atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(5)

Sūdzības iesniedzējs ar 2014. gada 19. novembra vēstuli Komisijai atsauca sūdzību.

| (6) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

| (7) | Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tomēr piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(7)

Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tomēr piezīmes netika saņemtas.

| (8) | Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz atsevišķu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu Savienībā būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz atsevišķu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu Savienībā būtu jāizbeidz.

| (9) | Šis lēmums ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam, |
| --- | --- |

(9)

Šis lēmums ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstīgi pamatregulas 15. panta 1. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tādu varavīksnes foreļu (Oncorhynchus mykiss) importu Savienībā, kuras ir:

| — | dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- |

—

dzīvas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:






  — | veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- | --- |

—

svaigas, atdzesētas, saldētas un/vai kūpinātas:

—

veselas (ar galvu), ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1,2 kg vai mazāk, vai

| — | bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai |
| --- | --- |

—

bez galvas, ar vai bez žaunām, ķidātas vai neķidātas, kas katra sver 1 kg vai mazāk, vai

| — | to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk, |
| --- | --- |

—

to filejas, kas katra sver 400 g vai mazāk,

kuras patlaban klasificē ar KN kodiem ex 0301 91 90, ex0302 11 80, ex0303 14 90, ex0304 42 90, ex0304 82 90 un ex0305 43 00 un kuru izcelsme ir Turcijā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2015. gada 26. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu (OV C 44, 15.2.2014., 18. lpp.).

2

(3)  Labojums paziņojumā par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Turcijas izcelsmes varavīksnes foreļu importu (OV C 297, 4.9.2014., 24. lpp.).

3

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 27.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 56/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 56/75

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/317

(2015. gada 24. februāris)

par trešās valsts palīdzības pieņemšanu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (ATALANTA/2/2015)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 10. pantu,

ņemot vērā Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta) (2009/369/KĀDP) (2),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 10. panta 2. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgos lēmumus par trešo valstu piedāvātās palīdzības pieņemšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 10. panta 2. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgos lēmumus par trešo valstu piedāvātās palīdzības pieņemšanu.

| (2) | PDK 2014. gada 29. aprīlī pieņēma Lēmumu ATALANTA/2/2014 (3), ar ko grozīja Lēmumu ATALANTA/3/2009. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2014. gada 29. aprīlī pieņēma Lēmumu ATALANTA/2/2014 (3), ar ko grozīja Lēmumu ATALANTA/3/2009.

| (3) | Pēc ES operācijas komandiera 2014. gada 24. oktobra ieteikuma un Eiropas Savienības Militārās komitejas 2015. gada 22. janvāra ieteikuma par Kolumbijas palīdzību būtu jāpieņem Kolumbijas palīdzība. |
| --- | --- |

(3)

Pēc ES operācijas komandiera 2014. gada 24. oktobra ieteikuma un Eiropas Savienības Militārās komitejas 2015. gada 22. janvāra ieteikuma par Kolumbijas palīdzību būtu jāpieņem Kolumbijas palīdzība.

| (4) | Kolumbijas dalība ir atkarīga no tā, vai stāsies spēkā 2014. gada 5. augustā parakstītais Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Kolumbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (4). |
| --- | --- |

(4)

Kolumbijas dalība ir atkarīga no tā, vai stāsies spēkā 2014. gada 5. augustā parakstītais Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku, ar ko izveido sistēmu Kolumbijas Republikas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (4).

| (5) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Kolumbijas palīdzība Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) tiek pieņemta un novērtēta kā nozīmīga.

2.   Kolumbija ir atbrīvota no finanšu ieguldījuma Atalanta budžetā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 24. februārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 112, 6.5.2009., 9. lpp.

2

(3)  Politikas un drošības komitejas Lēmums ATALANTA/2/2014 (2014. gada 29. aprīlis) par trešās valsts palīdzības pieņemšanu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un ar ko groza Lēmumu ATALANTA/3/2009 (2014/244/KĀDP) (OV L 132, 3.5.2014., 63. lpp.).

3

Atalanta

(4)  OV L 251, 23.8.2014., 8. lpp.

4

---