# Euroopan unionin L 53/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 53 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta25. helmikuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 53

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta25. helmikuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/291, annettu 19 päivänä helmikuuta 2015, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Asparago bianco di Cimadolmo (SMM)) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/292, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, hiilidioksidin hyväksymisestä tehoaineena käytettäväksi biosidivalmisteissa valmisteryhmässä 15 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/293, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Liliputas (SMM)) | 5 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/294, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 8 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/295, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattorin hyväksymisestä innovatiiviseksi teknologiaksi henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 nojalla (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/296, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, menettelyä koskevien järjestelyjen vahvistamisesta sähköiseen tunnistamiseen liittyvää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä varten sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 14 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/297, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta tehdyn päätöksen EKP/2010/23 muuttamisesta (EKP/2014/56) | 21 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/298, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan keskuspankin tulon väliaikaisesta jakamisesta (EKP/2014/57) | 24 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/299, annettu 10 päivänä helmikuuta 2015, kohdennettuihin pitempiaikaisiin rahoitusoperaatioihin liittyvistä toimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2014/34 muuttamisesta (EKP/2015/5) | 27 |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/300, annettu 10 päivänä helmikuuta 2015, Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta (EKP/2015/6) | 29 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/291, annettu 19 päivänä helmikuuta 2015, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Asparago bianco di Cimadolmo (SMM))

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/292, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, hiilidioksidin hyväksymisestä tehoaineena käytettäväksi biosidivalmisteissa valmisteryhmässä 15 (
  1
  )

1

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/293, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Liliputas (SMM))

5

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/294, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

8

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/295, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattorin hyväksymisestä innovatiiviseksi teknologiaksi henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 nojalla (
  1
  )

1

11

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/296, annettu 24 päivänä helmikuuta 2015, menettelyä koskevien järjestelyjen vahvistamisesta sähköiseen tunnistamiseen liittyvää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä varten sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

14

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/297, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta tehdyn päätöksen EKP/2010/23 muuttamisesta (EKP/2014/56)

21

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/298, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan keskuspankin tulon väliaikaisesta jakamisesta (EKP/2014/57)

24

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/299, annettu 10 päivänä helmikuuta 2015, kohdennettuihin pitempiaikaisiin rahoitusoperaatioihin liittyvistä toimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2014/34 muuttamisesta (EKP/2015/5)

27

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/300, annettu 10 päivänä helmikuuta 2015, Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta (EKP/2015/6)

29

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta ( EUVL L 41, 14.2.2003 ) | 31 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta ( EUVL L 41, 14.2.2003 )

( EUVL L 41, 14.2.2003 )

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/291,

annettu 19 päivänä helmikuuta 2015,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Asparago bianco di Cimadolmo (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 245/2002 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Asparago bianco di Cimadolmo” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 245/2002 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Asparago bianco di Cimadolmo” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3).

| (3) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Asparago bianco di Cimadolmo” (SMM) koskeva eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 245/2002, annettu 8 päivänä helmikuuta 2002, tiettyjen nimitysten kirjaamisesta maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2081/92 säädettyyn ”Suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin” annetun asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä (EYVL L 39, 9.2.2002, s. 12).

2

(3)  EUVL C 371, 18.10.2014, s. 22.

3

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/292,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2015,

hiilidioksidin hyväksymisestä tehoaineena käytettäväksi biosidivalmisteissa valmisteryhmässä 15

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1), ja erityisesti sen 90 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Alankomaat vastaanotti 22 päivänä helmikuuta 2012 hakemuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti hiilidioksidin sisällyttämiseksi tehoaineena sen liitteeseen I käytettäväksi kyseisen direktiivin liitteessä V määritellyssä valmisteryhmässä 15 (lintumyrkyt). |
| --- | --- |

(1)

Alankomaat vastaanotti 22 päivänä helmikuuta 2012 hakemuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (2) 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti hiilidioksidin sisällyttämiseksi tehoaineena sen liitteeseen I käytettäväksi kyseisen direktiivin liitteessä V määritellyssä valmisteryhmässä 15 (lintumyrkyt).

| (2) | Alankomaat toimitti komissiolle 30 päivänä elokuuta 2013 direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti arviointiraportin suosituksineen. |
| --- | --- |

(2)

Alankomaat toimitti komissiolle 30 päivänä elokuuta 2013 direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti arviointiraportin suosituksineen.

| (3) | Biosidivalmistekomitea valmisteli 17 päivänä kesäkuuta 2014 Euroopan kemikaaliviraston lausunnon ottaen huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät. |
| --- | --- |

(3)

Biosidivalmistekomitea valmisteli 17 päivänä kesäkuuta 2014 Euroopan kemikaaliviraston lausunnon ottaen huomioon arvioinnista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen päätelmät.

| (4) | Kyseisen arviointikertomuksen mukaan valmisteryhmässä 15 käytettävien hiilidioksidia sisältävien biosidivalmisteiden voidaan olettaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset, jos tiettyjä valmisteiden käyttöä koskevia spesifikaatioita ja edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisen arviointikertomuksen mukaan valmisteryhmässä 15 käytettävien hiilidioksidia sisältävien biosidivalmisteiden voidaan olettaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset, jos tiettyjä valmisteiden käyttöä koskevia spesifikaatioita ja edellytyksiä noudatetaan.

| (5) | Siksi on aiheellista hyväksyä hiilidioksidin käyttö valmisteryhmään 15 kuuluvissa biosidivalmisteissa, jos kyseisiä spesifikaatioita ja edellytyksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

(5)

Siksi on aiheellista hyväksyä hiilidioksidin käyttö valmisteryhmään 15 kuuluvissa biosidivalmisteissa, jos kyseisiä spesifikaatioita ja edellytyksiä noudatetaan.

| (6) | Koska arvioinneissa ei käsitelty nanomateriaaleja, hyväksymisen ei asetuksen (EU) N:o 528/2012 4 artiklan 4 kohdan nojalla tulisi kattaa kyseisiä materiaaleja. |
| --- | --- |

(6)

Koska arvioinneissa ei käsitelty nanomateriaaleja, hyväksymisen ei asetuksen (EU) N:o 528/2012 4 artiklan 4 kohdan nojalla tulisi kattaa kyseisiä materiaaleja.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään hiilidioksidi käytettäväksi tehoaineena biosidivalmisteissa valmisteryhmässä 15 siten, että sovelletaan liitteessä vahvistettuja spesifikaatioita ja edellytyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/8/EY, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

---

LIITE

| Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumerot | Tehoaineen vähimmäispuhtausaste (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksymisen päättymispäivä | Valmisteryhmä | Erityisedellytykset (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiilidioksidi | IUPAC-nimi:
  Hiilidioksidi
  EY-numero: 204-696-9
  CAS-numero: 124-38-9 | 999 mL/L | 1. kesäkuuta 2015 | 31. toukokuuta 2025 | 15 | Valmisteen arvioinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota altistumiseen, riskeihin ja tehoon, jotka liittyvät lupahakemuksen kattamiin käyttötarkoituksiin mutta joita ei ole käsitelty tehoaineen riskinarvioinnissa unionin tasolla.
  Biosidivalmisteiden lupien on täytettävä seuraavat edellytykset:






  1) | Valmisteita toimitetaan ainoastaan koulutetuille ammattikäyttäjille ja vain heidän käyttöönsä. |

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumerot

Tehoaineen vähimmäispuhtausaste (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksymisen päättymispäivä

Valmisteryhmä

Erityisedellytykset (2)

Hiilidioksidi

IUPAC-nimi:

Hiilidioksidi

EY-numero: 204-696-9

CAS-numero: 124-38-9

999 mL/L

1. kesäkuuta 2015

31. toukokuuta 2025

15

Valmisteen arvioinnissa on kiinnitettävä erityistä huomiota altistumiseen, riskeihin ja tehoon, jotka liittyvät lupahakemuksen kattamiin käyttötarkoituksiin mutta joita ei ole käsitelty tehoaineen riskinarvioinnissa unionin tasolla.

Biosidivalmisteiden lupien on täytettävä seuraavat edellytykset:

1)

Valmisteita toimitetaan ainoastaan koulutetuille ammattikäyttäjille ja vain heidän käyttöönsä.

| 2) | Käyttäjien suojelemiseksi toteutetaan asianmukaisia toimia, kuten varmistetaan tarvittaessa henkilösuojainten saatavuus. |
| --- | --- |

2)

Käyttäjien suojelemiseksi toteutetaan asianmukaisia toimia, kuten varmistetaan tarvittaessa henkilösuojainten saatavuus.

| 3) | Sivullisten suojelemiseksi toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, kuten estetään sivullisten pääsy käsittelyalueelle. |
| --- | --- |

3)

Sivullisten suojelemiseksi toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, kuten estetään sivullisten pääsy käsittelyalueelle.

| 4) | Annostelulla ja käyttöohjeilla varmistetaan, että linnut lopetetaan ilman tarpeetonta kipua ja tuskaa. |
| --- | --- |

4)

Annostelulla ja käyttöohjeilla varmistetaan, että linnut lopetetaan ilman tarpeetonta kipua ja tuskaa.

| 5) | Käytön edellytyksissä määritetään, että hiilidioksidia käytetään ainoastaan viimeisenä keinona noudattaen integroidun tuholaistorjunnan strategiaa, jossa tavoitteena on rajoittaa kyseisen keinon käyttöä. |
| --- | --- |

5)

Käytön edellytyksissä määritetään, että hiilidioksidia käytetään ainoastaan viimeisenä keinona noudattaen integroidun tuholaistorjunnan strategiaa, jossa tavoitteena on rajoittaa kyseisen keinon käyttöä.

---

(1)  Tässä sarakkeessa ilmoitettu puhtaus on tehoaineen vähimmäispuhtausaste, jota on käytetty asetuksen (EU) N:o 528/2012 8 artiklan mukaisesti tehtyä arviointia varten. Markkinoille saatetussa valmisteessa olevan tehoaineen puhtausaste voi poiketa vähimmäispuhtausasteesta, jos sen on todettu teknisesti vastaavan arvioitua tehoainetta.

(2)  Asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/293,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2015,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Liliputas (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan ja 52 artiklan 3 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Liettuan hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Liettuan hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Syyskuun 13 päivänä 2013 päivätyllä vastaväiteilmoituksella ja marraskuun 8 päivänä 2013 päivätyllä perustellulla vastaväitteellä Puola vastusti rekisteröintiä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan 2 kohdan nojalla. Vastaväite otettiin käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(2)

Syyskuun 13 päivänä 2013 päivätyllä vastaväiteilmoituksella ja marraskuun 8 päivänä 2013 päivätyllä perustellulla vastaväitteellä Puola vastusti rekisteröintiä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan 2 kohdan nojalla. Vastaväite otettiin käsiteltäväksi.

| (3) | Komissio kehotti 8 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä asianomaisia osapuolia neuvottelemaan ja sopimaan asiasta keskenään sisäisiä menettelyjään noudattaen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio kehotti 8 päivänä tammikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä asianomaisia osapuolia neuvottelemaan ja sopimaan asiasta keskenään sisäisiä menettelyjään noudattaen.

| (4) | Liettua ja Puola eivät päässeet sopimukseen. |
| --- | --- |

(4)

Liettua ja Puola eivät päässeet sopimukseen.

| (5) | Koska sopimukseen ei päästy, komission olisi tehtävä päätös asetuksen (EU) N:o 1151/2012 52 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(5)

Koska sopimukseen ei päästy, komission olisi tehtävä päätös asetuksen (EU) N:o 1151/2012 52 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 10 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vastaväitteen esittäjä väitti, että nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen suojattuna maantieteellisenä merkintänä vaarantaisi nimityksen, joka on osittain sama, tavaramerkkien ja sellaisten tuotteiden olemassaolon, jotka ovat olleet laillisesti Puolan markkinoilla huomattavasti kauemmin kuin viisi vuotta ennen päivämäärää, jona hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi suojattuna maantieteellisenä merkintänä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (15 päivänä kesäkuuta 2013); vastaväitteen esittäjän mukaan kyseinen rekisteröinti vaarantaisi ”Liliput”-nimisen tuotteen olemassaolon; kyseinen tuote on puolalainen juusto, jolla on samankaltaiset ominaisuudet kuin ”Liliputas”-juustolla ja jonka nimi on foneettisesti samanlainen kuin ”Liliputas”. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 10 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vastaväitteen esittäjä väitti, että nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen suojattuna maantieteellisenä merkintänä vaarantaisi nimityksen, joka on osittain sama, tavaramerkkien ja sellaisten tuotteiden olemassaolon, jotka ovat olleet laillisesti Puolan markkinoilla huomattavasti kauemmin kuin viisi vuotta ennen päivämäärää, jona hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi suojattuna maantieteellisenä merkintänä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (15 päivänä kesäkuuta 2013); vastaväitteen esittäjän mukaan kyseinen rekisteröinti vaarantaisi ”Liliput”-nimisen tuotteen olemassaolon; kyseinen tuote on puolalainen juusto, jolla on samankaltaiset ominaisuudet kuin ”Liliputas”-juustolla ja jonka nimi on foneettisesti samanlainen kuin ”Liliputas”.

| (7) | Vastaväitteen esittäjä väittää, että ilmaisua ”Liliput” käytetään yleisesti Puolassa viittaamaan tuotteisiin, joille on ominaista pieni koko, ja että sitä käytetään myös juustosta. ”Liliput”-juustoa on tuotettu ja pidetty kaupan laillisesti Puolassa vuodesta 1971 lähtien. Yritysten sisäisissä standardeissa, teknisissä ohjeissa ja raaka-aineiden käyttönormeissa ”Liliput”-juusto luetellaan muuntyyppisten juustojen, kuten gouda, edam ja emmental, joukkoon. Tämä puolalaiseen juustoon viittaava ilmaisu on suosittu puolalaisten kuluttajien keskuudessa, eikä se ole millään lailla yhteydessä kyseiseen liettualaiseen juustoon. Siksi sitä on pidettävä juustoa yleisellä tasolla koskevana yleisnimenä Puolassa. Tuotetta ajatellen puolalaisen ”Liliput”-juuston ominaisuudet, ulkonäkö ja mittasuhteet muistuttavat liettualaista ”Liliputas”-juustoa. Vastaväitteen esittäjä katsoo lopuksi, että ”Liliput” ja ”Liliputas” ovat samanlaisia tuotteita, joilla on yleisnimet. Sen vuoksi nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen suojattuna maantieteellisenä merkintänä estäisi puolalaisia tuottajia pitämästä kaupan ”Liliput”-juustoaan tai vähintään käyttämästä juustosta nimitystä ”Liliput”. |
| --- | --- |

(7)

Vastaväitteen esittäjä väittää, että ilmaisua ”Liliput” käytetään yleisesti Puolassa viittaamaan tuotteisiin, joille on ominaista pieni koko, ja että sitä käytetään myös juustosta. ”Liliput”-juustoa on tuotettu ja pidetty kaupan laillisesti Puolassa vuodesta 1971 lähtien. Yritysten sisäisissä standardeissa, teknisissä ohjeissa ja raaka-aineiden käyttönormeissa ”Liliput”-juusto luetellaan muuntyyppisten juustojen, kuten gouda, edam ja emmental, joukkoon. Tämä puolalaiseen juustoon viittaava ilmaisu on suosittu puolalaisten kuluttajien keskuudessa, eikä se ole millään lailla yhteydessä kyseiseen liettualaiseen juustoon. Siksi sitä on pidettävä juustoa yleisellä tasolla koskevana yleisnimenä Puolassa. Tuotetta ajatellen puolalaisen ”Liliput”-juuston ominaisuudet, ulkonäkö ja mittasuhteet muistuttavat liettualaista ”Liliputas”-juustoa. Vastaväitteen esittäjä katsoo lopuksi, että ”Liliput” ja ”Liliputas” ovat samanlaisia tuotteita, joilla on yleisnimet. Sen vuoksi nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen suojattuna maantieteellisenä merkintänä estäisi puolalaisia tuottajia pitämästä kaupan ”Liliput”-juustoaan tai vähintään käyttämästä juustosta nimitystä ”Liliput”.

| (8) | Vastaväitteen esittäjä väittää myös, etteivät tuote ja rekisteröitävä nimitys täytä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 5 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Kuten julkaistussa yhtenäisessä asiakirjassa todetaan, juusto sai nimen ”Liliputas” kokonsa vuoksi. Sen vuoksi nimi ”Liliputas” ei osoita, että juusto tulisi jostain tietystä paikasta, vaan, kuten puolalainen juusto ”Liliput”, pelkästään viittaa juuston pieneen kokoon. Tuotteen ominaisuudet eivät myöskään johdu maantieteellisestä alkuperästä vaan pelkästään siitä seikasta, että juusto kypsytetään pienissä erissä. Paikallisen Penicillium pallidum Smith -mikrosienen vaikutusta ”Liliputas”-juuston astinvaraisiin ominaisuuksiin ei ole näytetty toteen. Lisäksi se seikka, että tuotetta tuotettiin Neuvostoliiton (Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto) valtiollisten normien alaisuudessa vahvistaa sen, että tuotetta voitiin tuottaa missä tahansa Neuvostoliitossa ja ettei kyseiseen rajattuun maantieteelliseen alueeseen ollut erityistä yhteyttä. Näin ollen ”Liliputas”-juusto olisi katsottava geneeriseksi tuotteeksi. |
| --- | --- |

(8)

Vastaväitteen esittäjä väittää myös, etteivät tuote ja rekisteröitävä nimitys täytä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 5 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Kuten julkaistussa yhtenäisessä asiakirjassa todetaan, juusto sai nimen ”Liliputas” kokonsa vuoksi. Sen vuoksi nimi ”Liliputas” ei osoita, että juusto tulisi jostain tietystä paikasta, vaan, kuten puolalainen juusto ”Liliput”, pelkästään viittaa juuston pieneen kokoon. Tuotteen ominaisuudet eivät myöskään johdu maantieteellisestä alkuperästä vaan pelkästään siitä seikasta, että juusto kypsytetään pienissä erissä. Paikallisen Penicillium pallidum Smith -mikrosienen vaikutusta ”Liliputas”-juuston astinvaraisiin ominaisuuksiin ei ole näytetty toteen. Lisäksi se seikka, että tuotetta tuotettiin Neuvostoliiton (Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto) valtiollisten normien alaisuudessa vahvistaa sen, että tuotetta voitiin tuottaa missä tahansa Neuvostoliitossa ja ettei kyseiseen rajattuun maantieteelliseen alueeseen ollut erityistä yhteyttä. Näin ollen ”Liliputas”-juusto olisi katsottava geneeriseksi tuotteeksi.

| (9) | Useille puolalaisille juustonvalmistajille on myönnetty suoja ”Liliput”-sanan sisältäville tavaramerkeille. Näitä ovat esimerkiksi rekisteröity sana- ja kuviomerkki ”Cheesland Liliput” ja ”Ser liliput” sekä hakemuksen kohteena oleva sanamerkki ”Serenada Liliput”. Puolassa ”Liliput”-juustoa tuotetaan huomattavia määriä: Vuonna 2013 tuotettiin teollisesti 2 762 tonnia juustoa, jota pidettiin kaupan kaikkialla Puolassa yli 2 250 kaupassa; tuotannosta 4,8 prosenttia vietiin EU:n markkinoille. ”Liliput”-juuston tuotannosta 90 prosenttia tapahtuu tavaramerkillä. Vastaväitteen esittäjän mielestä nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen suojattuna maantieteellisenä merkintänä uhkaisi tällaisten tavaramerkkien olemassaoloa. |
| --- | --- |

(9)

Useille puolalaisille juustonvalmistajille on myönnetty suoja ”Liliput”-sanan sisältäville tavaramerkeille. Näitä ovat esimerkiksi rekisteröity sana- ja kuviomerkki ”Cheesland Liliput” ja ”Ser liliput” sekä hakemuksen kohteena oleva sanamerkki ”Serenada Liliput”. Puolassa ”Liliput”-juustoa tuotetaan huomattavia määriä: Vuonna 2013 tuotettiin teollisesti 2 762 tonnia juustoa, jota pidettiin kaupan kaikkialla Puolassa yli 2 250 kaupassa; tuotannosta 4,8 prosenttia vietiin EU:n markkinoille. ”Liliput”-juuston tuotannosta 90 prosenttia tapahtuu tavaramerkillä. Vastaväitteen esittäjän mielestä nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen suojattuna maantieteellisenä merkintänä uhkaisi tällaisten tavaramerkkien olemassaoloa.

| (10) | Siitä huolimatta, että vastaväitteen esittäjä on esittänyt edellä mainitut väitteet, on aiheellista rekisteröidä nimitys ”Liliputas” suojattuna maantieteellisenä merkintänä seuraavista syistä. |
| --- | --- |

(10)

Siitä huolimatta, että vastaväitteen esittäjä on esittänyt edellä mainitut väitteet, on aiheellista rekisteröidä nimitys ”Liliputas” suojattuna maantieteellisenä merkintänä seuraavista syistä.

| (11) | Vaikka nimitys ”Liliputas” juontaa alun perin juurensa juuston pienestä koosta, on selvää, että Liettuassa nimitys on puolessa vuosisadassa menettänyt yhteytensä kokoon ja samalla on syntynyt vahva yhteys tuotantoalueeseen. Nykyisin Liettuassa nimitys ”Liliputas” yhdistyy kiistattomasti käsin tehtyyn puolikovaan hapatettuun korkealaatuiseen juustoon, joka tuotetaan Belvederisin kylässä. Liettualaiset kuluttajat eivät yhdistä juustoa puolalaiseen juustoon eivätkä standardoituun teolliseen juustonvalmistukseen. Vaikkei nimityksessä olekaan maantieteellistä osaa, ”Liliputas” noudattaa asetuksen (EU) N:o 1151/2012 5 artiklan 2 kohdassa esitettyä määritelmää, jossa todetaan, että suojatulla maantieteellisellä merkinnällä tarkoitetaan tuotetta, joka on peräisin tietyltä alueelta taikka tietystä paikasta tai maasta. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka nimitys ”Liliputas” juontaa alun perin juurensa juuston pienestä koosta, on selvää, että Liettuassa nimitys on puolessa vuosisadassa menettänyt yhteytensä kokoon ja samalla on syntynyt vahva yhteys tuotantoalueeseen. Nykyisin Liettuassa nimitys ”Liliputas” yhdistyy kiistattomasti käsin tehtyyn puolikovaan hapatettuun korkealaatuiseen juustoon, joka tuotetaan Belvederisin kylässä. Liettualaiset kuluttajat eivät yhdistä juustoa puolalaiseen juustoon eivätkä standardoituun teolliseen juustonvalmistukseen. Vaikkei nimityksessä olekaan maantieteellistä osaa, ”Liliputas” noudattaa asetuksen (EU) N:o 1151/2012 5 artiklan 2 kohdassa esitettyä määritelmää, jossa todetaan, että suojatulla maantieteellisellä merkinnällä tarkoitetaan tuotetta, joka on peräisin tietyltä alueelta taikka tietystä paikasta tai maasta.

| (12) | Edellä esitetyn perusteella nimitystä ”Liliputas” ei voida pitää yleisnimenä. Vaikka yleisnimillä on historiallinen yhteys paikkaan, jossa tuotetta, johon ne viittaavat, alun perin tuotettiin tai jossa sitä pidettiin kaupan, ne ovat nykyisin täysin menettäneet yhteytensä vanhaan maantieteelliseen alkuperäänsä. ”Liliputas”-juuston kohdalla on käynyt juuri päinvastoin. Juusto ei ollut alun perin yhteydessä maantieteelliseen alkuperäänsä mutta on nykyisin vahvasti yhteydessä tuotantoalueeseensa. |
| --- | --- |

(12)

Edellä esitetyn perusteella nimitystä ”Liliputas” ei voida pitää yleisnimenä. Vaikka yleisnimillä on historiallinen yhteys paikkaan, jossa tuotetta, johon ne viittaavat, alun perin tuotettiin tai jossa sitä pidettiin kaupan, ne ovat nykyisin täysin menettäneet yhteytensä vanhaan maantieteelliseen alkuperäänsä. ”Liliputas”-juuston kohdalla on käynyt juuri päinvastoin. Juusto ei ollut alun perin yhteydessä maantieteelliseen alkuperäänsä mutta on nykyisin vahvasti yhteydessä tuotantoalueeseensa.

| (13) | Tuotteella on ominaisuuksia ja maine, jotka johtuvat sen maantieteellisestä alkuperästä. Vaikka julkaistussa yhtenäisessä asiakirjassa todetaan, että juusto sai ”Liliputas”-nimen kokonsa vuoksi, siinä kuitenkin selvennetään, että juuston erityinen maku ja aromi johtuvat kypsytyksestä asianomaisella maantieteellisellä alueella pienissä erissä kellareissa, joissa esiintyy Penicillium pallidum Smith -mikrosienen itiöitä. Tämä erityisesti Belvederisin kylän kellareissa kasvava homesieni saa aikaan ”Liliputas”-juustolle ominaisen maitohappoisen raikkaan maun ja aromin. Kyseinen alue tarjoaa tälle homesienelle erityiset ominaisuudet selviytyä. Lisäksi se seikka, että juusto valmistetaan käsin muutoin kuin mekaanisesti auttaa osaltaan säilyttämään ja kehittämään homesientä. ”Liliputas”-juustolla on myös hyvin dokumentoitu ja vakaa maine Liettuan meijerituotannon lippulaivana, mitä kuvataan julkaistussa yhtenäisessä asiakirjassa tarkkaan. |
| --- | --- |

(13)

Tuotteella on ominaisuuksia ja maine, jotka johtuvat sen maantieteellisestä alkuperästä. Vaikka julkaistussa yhtenäisessä asiakirjassa todetaan, että juusto sai ”Liliputas”-nimen kokonsa vuoksi, siinä kuitenkin selvennetään, että juuston erityinen maku ja aromi johtuvat kypsytyksestä asianomaisella maantieteellisellä alueella pienissä erissä kellareissa, joissa esiintyy Penicillium pallidum Smith -mikrosienen itiöitä. Tämä erityisesti Belvederisin kylän kellareissa kasvava homesieni saa aikaan ”Liliputas”-juustolle ominaisen maitohappoisen raikkaan maun ja aromin. Kyseinen alue tarjoaa tälle homesienelle erityiset ominaisuudet selviytyä. Lisäksi se seikka, että juusto valmistetaan käsin muutoin kuin mekaanisesti auttaa osaltaan säilyttämään ja kehittämään homesientä. ”Liliputas”-juustolla on myös hyvin dokumentoitu ja vakaa maine Liettuan meijerituotannon lippulaivana, mitä kuvataan julkaistussa yhtenäisessä asiakirjassa tarkkaan.

| (14) | Erot ilmaisujen ”Liliputas” ja ”Liliput” välillä ovatkin siksi aivan ilmeiset. ”Liliputas”-juustoa ei voida pitää geneerisenä tuotteena. |
| --- | --- |

(14)

Erot ilmaisujen ”Liliputas” ja ”Liliput” välillä ovatkin siksi aivan ilmeiset. ”Liliputas”-juustoa ei voida pitää geneerisenä tuotteena.

| (15) | Sen väitteen osalta, että ”Liliputas”-juustoa voitiin tuottaa missä tahansa Neuvostoliitossa, koska siihen sovellettiin kyseisen maan vahvistamia normeja, olisi todettava, että mainittujen normien soveltaminen tuotteisiin oli pakollista tuohon aikaan. Tämä seikka ei myöskään merkitse sitä, että tuotetta, sellaisena kuin sitä kuvataan Liettuan aloitteesta mukaan liitetyssä standardissa, olisi tuotettu muualla. Juusto on joka tapauksessa saanut vuosina 1969–1979 useita palkintoja, kunniakirjoja, laatumerkkejä ja mitaleja, ja se on selkeästi yksilöity liettualaiseksi Belvederisin kylässä valmistetuksi juustoksi. |
| --- | --- |

(15)

Sen väitteen osalta, että ”Liliputas”-juustoa voitiin tuottaa missä tahansa Neuvostoliitossa, koska siihen sovellettiin kyseisen maan vahvistamia normeja, olisi todettava, että mainittujen normien soveltaminen tuotteisiin oli pakollista tuohon aikaan. Tämä seikka ei myöskään merkitse sitä, että tuotetta, sellaisena kuin sitä kuvataan Liettuan aloitteesta mukaan liitetyssä standardissa, olisi tuotettu muualla. Juusto on joka tapauksessa saanut vuosina 1969–1979 useita palkintoja, kunniakirjoja, laatumerkkejä ja mitaleja, ja se on selkeästi yksilöity liettualaiseksi Belvederisin kylässä valmistetuksi juustoksi.

| (16) | Ilmaisu ”Liliput” on foneettisesti samanlainen kuin rekisteröitävä ilmaisu ”Liliputas”. Molemmat ilmaisut juontavat juurensa juuston pienestä koosta. Vaikka ”Liliputas”-juustolla on selkeästi erottuvat ominaispiirteet, laatu ja maine, ”Liliput”-juustolla on ominaisuuksia, jotka tekevät siitä ”Liliputas”-juuston kaltaisen. Koska ilmaisut muistuttavat toisiaan ja tuotteet ovat visuaalisesti samankaltaisia, asetuksen (EU) N:o 1151/2012 13 artiklassa säädetyn suojan soveltaminen voisi johtaa siihen, että ”Liliputas”, jos nimitys rekisteröidään, estäisi puolalaisia juustonvalmistajia käyttämästä ilmaisua ”Liliput”. |
| --- | --- |

(16)

Ilmaisu ”Liliput” on foneettisesti samanlainen kuin rekisteröitävä ilmaisu ”Liliputas”. Molemmat ilmaisut juontavat juurensa juuston pienestä koosta. Vaikka ”Liliputas”-juustolla on selkeästi erottuvat ominaispiirteet, laatu ja maine, ”Liliput”-juustolla on ominaisuuksia, jotka tekevät siitä ”Liliputas”-juuston kaltaisen. Koska ilmaisut muistuttavat toisiaan ja tuotteet ovat visuaalisesti samankaltaisia, asetuksen (EU) N:o 1151/2012 13 artiklassa säädetyn suojan soveltaminen voisi johtaa siihen, että ”Liliputas”, jos nimitys rekisteröidään, estäisi puolalaisia juustonvalmistajia käyttämästä ilmaisua ”Liliput”.

| (17) | Todisteet osoittavat, ettei ilmaisun ”Liliput” käytön tarkoituksena ole ollut hyötyä ilmaisun ”Liliputas” maineesta. Kuluttajia ei ole johdettu eikä ole voitu johtaa harhaan tuotteiden oikean alkuperän suhteen. Kyseisillä kahdella tuotteella on itse asiassa selkeästi eri markkinat, joilla ne tunnetaan hyvin ja yksilöidään oikein. Näistä syistä ja koska on osoitettu, että ilmaisu ”Liliput” on ollut oikeudellisessa käytössä keskeytyksettä ja oikeudenmukaisesti vähintään 25 vuoden ajan ennen kuin hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi esitettiin komissiolle, olisi oikeudenmukaisuuden ja perinteisen käytön varmistamiseksi myönnettävä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 2 kohdassa säädetty siirtymäkauden enimmäisaika. |
| --- | --- |

(17)

Todisteet osoittavat, ettei ilmaisun ”Liliput” käytön tarkoituksena ole ollut hyötyä ilmaisun ”Liliputas” maineesta. Kuluttajia ei ole johdettu eikä ole voitu johtaa harhaan tuotteiden oikean alkuperän suhteen. Kyseisillä kahdella tuotteella on itse asiassa selkeästi eri markkinat, joilla ne tunnetaan hyvin ja yksilöidään oikein. Näistä syistä ja koska on osoitettu, että ilmaisu ”Liliput” on ollut oikeudellisessa käytössä keskeytyksettä ja oikeudenmukaisesti vähintään 25 vuoden ajan ennen kuin hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi esitettiin komissiolle, olisi oikeudenmukaisuuden ja perinteisen käytön varmistamiseksi myönnettävä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 2 kohdassa säädetty siirtymäkauden enimmäisaika.

| (18) | Tämä päätelmä ei välttämättä tarkoita sitä, että ilmaisun ”Liliput” käytöstä tulisi laitonta. Jos voidaan todeta, että ilmaisusta ”Liliput” on tullut yleisnimi ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tekijät ja erityisesti tilanne alueilla, joilla tuotetta käytetään, ja asiaa koskevat kansalliset tai unionin säädökset, nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen ei asetuksen (EU) N:o 1151/2012 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaikuttaisi ilmaisun ”Liliput” käyttöön. |
| --- | --- |

(18)

Tämä päätelmä ei välttämättä tarkoita sitä, että ilmaisun ”Liliput” käytöstä tulisi laitonta. Jos voidaan todeta, että ilmaisusta ”Liliput” on tullut yleisnimi ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tekijät ja erityisesti tilanne alueilla, joilla tuotetta käytetään, ja asiaa koskevat kansalliset tai unionin säädökset, nimityksen ”Liliputas” rekisteröiminen ei asetuksen (EU) N:o 1151/2012 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaikuttaisi ilmaisun ”Liliput” käyttöön.

| (19) | Jos tavaramerkki sisältää ilmaisun ”Liliput” ja sitä koskeva hakemus on tehty tai tavaramerkki on rekisteröity tai sitä koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella vilpittömässä mielessä tapahtuneella käytöllä ennen kuin tehtiin hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi suojattuna maantieteellisenä merkintänä, tavaramerkin käyttöä voidaan asetuksen (EU) N:o 1151/2012 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti jatkaa ja tavaramerkki voidaan uusia edellyttäen, että tavaramerkkilainsäädännön yleiset vaatimukset täyttyvät muilta osin. |
| --- | --- |

(19)

Jos tavaramerkki sisältää ilmaisun ”Liliput” ja sitä koskeva hakemus on tehty tai tavaramerkki on rekisteröity tai sitä koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella vilpittömässä mielessä tapahtuneella käytöllä ennen kuin tehtiin hakemus nimityksen ”Liliputas” rekisteröimiseksi suojattuna maantieteellisenä merkintänä, tavaramerkin käyttöä voidaan asetuksen (EU) N:o 1151/2012 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti jatkaa ja tavaramerkki voidaan uusia edellyttäen, että tavaramerkkilainsäädännön yleiset vaatimukset täyttyvät muilta osin.

| (20) | Näiden tietojen perusteella nimitys ”Liliputas” olisi lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin. |
| --- | --- |

(20)

Näiden tietojen perusteella nimitys ”Liliputas” olisi lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin.

| (21) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatupolitiikkakomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(21)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatupolitiikkakomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Liliputas” (SMM).

Ensimmäisessä alakohdassa mainittu nimitys viittaa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI olevan luokan 1.3 ”Juustot” tuotteeseen.

2 artikla

Ilmaisua ”Liliput” voidaan viidentoista vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta käyttää kuvaamaan juustoa, joka ei ole ”Liliputas”-tuotteen eritelmän vaatimusten mukaista.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 170, 15.6.2013, s. 46.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/8

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/294,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/295,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2015,

MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattorin hyväksymisestä innovatiiviseksi teknologiaksi henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 nojalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toimittaja Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), jota edustaa unionissa Mitsubishi Electric Europe BV, jäljempänä ’hakija’, toimitti 24 päivänä kesäkuuta 2014 hakemuksen MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattorin hyväksymiseksi innovatiiviseksi teknologiaksi. Hakemuksen vaatimustenmukaisuutta arvioitiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 (2) 4 artiklan mukaisesti. Komissio totesi, että alkuperäisestä hakemuksesta puuttui joitakin tärkeitä tietoja, ja pyysi hakijaa täydentämään hakemusta. Komissio sai täydelliset tiedot 10 päivänä heinäkuuta 2014 ja aloitti hakemuksen arvioinnin mainittua päivämäärää seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(1)

Toimittaja Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), jota edustaa unionissa Mitsubishi Electric Europe BV, jäljempänä ’hakija’, toimitti 24 päivänä kesäkuuta 2014 hakemuksen MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattorin hyväksymiseksi innovatiiviseksi teknologiaksi. Hakemuksen vaatimustenmukaisuutta arvioitiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 (2) 4 artiklan mukaisesti. Komissio totesi, että alkuperäisestä hakemuksesta puuttui joitakin tärkeitä tietoja, ja pyysi hakijaa täydentämään hakemusta. Komissio sai täydelliset tiedot 10 päivänä heinäkuuta 2014 ja aloitti hakemuksen arvioinnin mainittua päivämäärää seuraavana päivänä.

| (2) | Hakemusta on arvioitu asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklan, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 ja asiakirjan ”Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009” (3), jäljempänä ’tekniset ohjeet’, mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Hakemusta on arvioitu asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklan, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 ja asiakirjan ”Technical Guidelines for the preparation of applications for the approval of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009” (3), jäljempänä ’tekniset ohjeet’, mukaisesti.

| (3) | Hakemus koskee MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattoria luokkien 130 A–250 A osalta. Vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde on korkea määritettynä teknisten ohjeiden liitteessä I olevassa 5.1.2 kohdassa kuvatun VDA-lähestymistavan mukaisesti. Kyseisessä lähestymistavassa viitataan testimenetelmään, joka määritetään kansainvälisessä standardissa ISO 8854:2012 (4). Hakijan vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde on korkeampi kuin perustason vaihtovirtageneraattorin, koska se vähentää kolmentyyppisiä häviöitä: tasaussuuntahäviöitä, koska käytetään uutta diodia, jonka energiahävikki on pieni; staattorin rautahäviöitä, koska käytetään ohuesta sähkömagneettisesta jaloteräksestä valmistettua staattorisydäntä, ja staattorin kuparihäviöitä, koska käytetään erittäin korkean täyttösuhteen staattoria ja aksiaalista jäähdytysrakennetta. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattoria luokkien 130 A–250 A osalta. Vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde on korkea määritettynä teknisten ohjeiden liitteessä I olevassa 5.1.2 kohdassa kuvatun VDA-lähestymistavan mukaisesti. Kyseisessä lähestymistavassa viitataan testimenetelmään, joka määritetään kansainvälisessä standardissa ISO 8854:2012 (4). Hakijan vaihtovirtageneraattorin hyötysuhde on korkeampi kuin perustason vaihtovirtageneraattorin, koska se vähentää kolmentyyppisiä häviöitä: tasaussuuntahäviöitä, koska käytetään uutta diodia, jonka energiahävikki on pieni; staattorin rautahäviöitä, koska käytetään ohuesta sähkömagneettisesta jaloteräksestä valmistettua staattorisydäntä, ja staattorin kuparihäviöitä, koska käytetään erittäin korkean täyttösuhteen staattoria ja aksiaalista jäähdytysrakennetta.

| (4) | Komission mukaan hakemuksen tiedot osoittavat, että asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 2 ja 4 artiklassa tarkoitetut edellytykset ja arviointiperusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(4)

Komission mukaan hakemuksen tiedot osoittavat, että asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 2 ja 4 artiklassa tarkoitetut edellytykset ja arviointiperusteet täyttyvät.

| (5) | Hakija on osoittanut, että hakemuksessa kuvatun kaltaisen hyötysuhteeltaan korkean vaihtovirtageneraattorin osuus viitevuonna 2009 rekisteröidyissä uusissa henkilöautoissa ei ylittänyt kolmea prosenttia. |
| --- | --- |

(5)

Hakija on osoittanut, että hakemuksessa kuvatun kaltaisen hyötysuhteeltaan korkean vaihtovirtageneraattorin osuus viitevuonna 2009 rekisteröidyissä uusissa henkilöautoissa ei ylittänyt kolmea prosenttia.

| (6) | Ajoneuvoon asennetun innovatiivisen teknologian aikaan saamien hiilidioksidisäästöjen määrittämiseksi on tarpeen määritellä ajoneuvo, johon innovatiivisella teknologialla varustettua ajoneuvoa olisi verrattava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 ja 8 artiklan mukaisesti. Komissio katsoo, että kun uuteen ajoneuvotyyppiin asennetaan innovatiivista teknologiaa, on asianmukaista pitää vaihtovirtageneraattoria, jonka hyötysuhde on 67 prosenttia, sopivana vertailuteknologiana. Jos MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattori asennetaan olemassa olevaan ajoneuvotyyppiin, viiteteknologiana olisi oltava tämän tyypin viimeisin markkinoille saatettu versio. |
| --- | --- |

(6)

Ajoneuvoon asennetun innovatiivisen teknologian aikaan saamien hiilidioksidisäästöjen määrittämiseksi on tarpeen määritellä ajoneuvo, johon innovatiivisella teknologialla varustettua ajoneuvoa olisi verrattava täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 ja 8 artiklan mukaisesti. Komissio katsoo, että kun uuteen ajoneuvotyyppiin asennetaan innovatiivista teknologiaa, on asianmukaista pitää vaihtovirtageneraattoria, jonka hyötysuhde on 67 prosenttia, sopivana vertailuteknologiana. Jos MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattori asennetaan olemassa olevaan ajoneuvotyyppiin, viiteteknologiana olisi oltava tämän tyypin viimeisin markkinoille saatettu versio.

| (7) | Hakija on toimittanut menetelmän, jolla hiilidioksidipäästövähennyksiä voidaan testata ja joka sisältää kaavat, jotka ovat yhdenmukaiset yksinkertaistettua lähestymistapaa koskevissa teknisissä ohjeissa kuvattujen kaavojen kanssa vaihtovirtageneraattorin osalta. Komissio katsoo, että testimenetelmällä saadaan todennettavissa ja toistettavissa olevia sekä vertailukelpoisia testituloksia ja että sillä voidaan osoittaa innovatiivisesta teknologiasta saatava hiilidioksidipäästöhyöty reaaliolosuhteita vastaavalla ja tilastollisesti merkittävällä tavalla täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Hakija on toimittanut menetelmän, jolla hiilidioksidipäästövähennyksiä voidaan testata ja joka sisältää kaavat, jotka ovat yhdenmukaiset yksinkertaistettua lähestymistapaa koskevissa teknisissä ohjeissa kuvattujen kaavojen kanssa vaihtovirtageneraattorin osalta. Komissio katsoo, että testimenetelmällä saadaan todennettavissa ja toistettavissa olevia sekä vertailukelpoisia testituloksia ja että sillä voidaan osoittaa innovatiivisesta teknologiasta saatava hiilidioksidipäästöhyöty reaaliolosuhteita vastaavalla ja tilastollisesti merkittävällä tavalla täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 6 artiklan mukaisesti.

| (8) | Hakija on toimittanut hiilidioksidipäästövähennysten testimenetelmän, joka sisältää kaavoja, jotka perustuvat hyötysuhteeltaan korkeita vaihtovirtageneraattoreita koskeviin teknisiin ohjeisiin. Komissio katsoo, että hakijan hiilidioksidisäästöjen laskemiseen käyttämä menetelmä ja kaavat ovat molemmissa tapauksissa samanlaiset komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/341/EU (5) liitteessä yksilöidyn menetelmän kanssa. Tämän johdosta komissio katsoo, että MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattorin käytön ansiosta saavutetun hiilidioksidipäästöjen vähennyksen määrittämiseen olisi käytettävä täytäntöönpanopäätöksessä 2013/341/EU määritettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

(8)

Hakija on toimittanut hiilidioksidipäästövähennysten testimenetelmän, joka sisältää kaavoja, jotka perustuvat hyötysuhteeltaan korkeita vaihtovirtageneraattoreita koskeviin teknisiin ohjeisiin. Komissio katsoo, että hakijan hiilidioksidisäästöjen laskemiseen käyttämä menetelmä ja kaavat ovat molemmissa tapauksissa samanlaiset komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/341/EU (5) liitteessä yksilöidyn menetelmän kanssa. Tämän johdosta komissio katsoo, että MELCO GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattorin käytön ansiosta saavutetun hiilidioksidipäästöjen vähennyksen määrittämiseen olisi käytettävä täytäntöönpanopäätöksessä 2013/341/EU määritettyjä menetelmiä.

| (9) | Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että hakija on osoittanut riittävällä tavalla, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettava vähennys on vähintään 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että hakija on osoittanut riittävällä tavalla, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettava vähennys on vähintään 1 g CO2/km.

| (10) | Komissio toteaa, että innovatiivisen teknologian avulla saatavat säästöt voidaan osoittaa osittain perustestisyklillä ja sertifioitavat lopulliset kokonaissäästöt olisi näin ollen määritettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Komissio toteaa, että innovatiivisen teknologian avulla saatavat säästöt voidaan osoittaa osittain perustestisyklillä ja sertifioitavat lopulliset kokonaissäästöt olisi näin ollen määritettävä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

| (11) | Komissio katsoo, että todentamisraportin on laatinut itsenäinen ja sertifioitu elin UTAC (Groupe UTAC CERAM) ja että raportissa tuetaan hakemuksen päätelmiä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio katsoo, että todentamisraportin on laatinut itsenäinen ja sertifioitu elin UTAC (Groupe UTAC CERAM) ja että raportissa tuetaan hakemuksen päätelmiä.

| (12) | Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että kyseessä olevan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ei pitäisi vastustaa. |
| --- | --- |

(12)

Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että kyseessä olevan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ei pitäisi vastustaa.

| (13) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (6) liitteiden I, VIII ja IX mukaisen asiaa koskevissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa käytettäväksi tarkoitetun yleisen ekoinnovaatiokoodin määrittämiseksi olisi määritettävä tällä täytäntöönpanopäätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian koodi. |
| --- | --- |

(13)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (6) liitteiden I, VIII ja IX mukaisen asiaa koskevissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa käytettäväksi tarkoitetun yleisen ekoinnovaatiokoodin määrittämiseksi olisi määritettävä tällä täytäntöönpanopäätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian koodi.

| (14) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti valmistajan, joka hiilidioksidipäästötavoitteensa täyttääkseen haluaa hyötyä keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähenemisestä, joka saavutetaan tällä päätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian käytöllä, olisi mainittava tämä päätös hakemuksessaan, jolla se hakee EY:n tyyppihyväksyntätodistusta asiaa koskeville ajoneuvoille, |
| --- | --- |

(14)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti valmistajan, joka hiilidioksidipäästötavoitteensa täyttääkseen haluaa hyötyä keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen vähenemisestä, joka saavutetaan tällä päätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian käytöllä, olisi mainittava tämä päätös hakemuksessaan, jolla se hakee EY:n tyyppihyväksyntätodistusta asiaa koskeville ajoneuvoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään Mitsubishi Electric Corporation GXi efficient alternator -vaihtovirtageneraattori, jolla saavutetaan korkeampi hyötysuhde kolmentyyppisten häviöiden vähentämisen ansiosta ja joka on tarkoitettu käytettäväksi M1-luokan ajoneuvoissa, asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa tarkoitetuksi innovatiiviseksi teknologiaksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vaihtovirtageneraattorin käytön ansiosta saavutetut hiilidioksidipäästöjen vähennykset on määritettävä käyttäen täytäntöönpanopäätöksen 2013/341/EU liitteessä vahvistettua menetelmää.

3.   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti määritetyt hiilidioksidipäästöjen vähennykset voidaan sertifioida ja sisällyttää direktiivin 2007/46/EY liitteessä I, VIII ja IX yksilöityyn vaatimustenmukaisuustodistukseen ja asiaa koskevaan tyyppihyväksyntäasiakirjaan ainoastaan, jos vähennykset ovat täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 9 artiklan 1 kohdassa yksilöidyn kynnysarvon mukaiset tai sitä suuremmat.

4.   Tyyppihyväksyntäasiakirjoissa mainitun ekoinnovaatiokoodin määrittämiseksi tällä päätöksellä hyväksytyn innovatiivisen teknologian koodi on ”12”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 725/2011, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2011, henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä vähentävien innovatiivisten teknologioiden hyväksymis- ja sertifiointimenettelystä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 mukaisesti (EUVL L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf

3

(4)  ISO 8854. Road vehicles – Alternators with regulators – Test methods and general requirements. Viitenumero ISO 8854: 2012 (E).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/341/EU, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2013, Valeo Efficient Generation Alternatorin hyväksymisestä innovatiiviseksi teknologiaksi henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 nojalla (EUVL L 179, 29.6.2013, s. 98).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

6

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/296,

annettu 24 päivänä helmikuuta 2015,

menettelyä koskevien järjestelyjen vahvistamisesta sähköiseen tunnistamiseen liittyvää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä varten sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta 23 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevalla jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä on erittäin tärkeä merkitys edistettäessä luottamuksen ja tietoturvan korkeaa tasoa, joka on oikeassa suhteessa riskin suuruuteen kyseisissä järjestelmissä. |
| --- | --- |

(1)

Sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevalla jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä on erittäin tärkeä merkitys edistettäessä luottamuksen ja tietoturvan korkeaa tasoa, joka on oikeassa suhteessa riskin suuruuteen kyseisissä järjestelmissä.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdassa säädetään, että ilmoittavan jäsenvaltion on annettava kyseisestä järjestelmästä kuvaus muille jäsenvaltioille kuusi kuukautta etukäteen, jotta jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 kohdassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdassa säädetään, että ilmoittavan jäsenvaltion on annettava kyseisestä järjestelmästä kuvaus muille jäsenvaltioille kuusi kuukautta etukäteen, jotta jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 kohdassa kuvatulla tavalla.

| (3) | Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö edellyttää yksinkertaistettuja menettelyjä. Sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuudesta ja turvallisuudesta ei voida huolehtia eri kielillä toimivien menettelyjen avulla. Englannin kielen käytön yhteistyön aikana pitäisi helpottaa sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen pääsemisessä, mutta jo olemassa olevia asiakirjojen kääntäminen ei saisi kuitenkaan aiheuttaa suhteetonta taakkaa. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö edellyttää yksinkertaistettuja menettelyjä. Sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuudesta ja turvallisuudesta ei voida huolehtia eri kielillä toimivien menettelyjen avulla. Englannin kielen käytön yhteistyön aikana pitäisi helpottaa sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen pääsemisessä, mutta jo olemassa olevia asiakirjojen kääntäminen ei saisi kuitenkaan aiheuttaa suhteetonta taakkaa.

| (4) | Sähköisen tunnistamisen järjestelmien eri osatekijöiden hallinnoinnista vastaavat jäsenvaltioissa eri viranomaiset tai elimet. Jotta voidaan tehostaa yhteistyötä ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä, on asianmukaista varmistaa, että kussakin jäsenvaltiossa on yksi yhteyspiste, jonka kautta sen asianomaisiin viranomaisiin ja elimiin voidaan olla yhteydessä. |
| --- | --- |

(4)

Sähköisen tunnistamisen järjestelmien eri osatekijöiden hallinnoinnista vastaavat jäsenvaltioissa eri viranomaiset tai elimet. Jotta voidaan tehostaa yhteistyötä ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä, on asianmukaista varmistaa, että kussakin jäsenvaltiossa on yksi yhteyspiste, jonka kautta sen asianomaisiin viranomaisiin ja elimiin voidaan olla yhteydessä.

| (5) | Tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto jäsenvaltioiden välillä edistää sähköisen tunnistamisen järjestelmien kehittämistä ja toimii keinona teknisen yhteentoimivuuden saavuttamisessa. Tällaisen yhteistyön tarve on erityisen perusteltu silloin, kun on kyse jo ilmoitettujen sähköisen tunnistamisen järjestelmien mukauttamisesta, sellaisten sähköisen tunnistamisen järjestelmien muuttamisesta, joista on toimitettu tiedot jäsenvaltioille ennen ilmoituksen tekemistä, ja tapauksista, joissa tärkeä kehitys tai tapahtuma voi vaikuttaa sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuteen tai turvallisuuteen. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava pyytää muilta jäsenvaltioilta tällaisia tietoja, jotka liittyvät sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

(5)

Tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto jäsenvaltioiden välillä edistää sähköisen tunnistamisen järjestelmien kehittämistä ja toimii keinona teknisen yhteentoimivuuden saavuttamisessa. Tällaisen yhteistyön tarve on erityisen perusteltu silloin, kun on kyse jo ilmoitettujen sähköisen tunnistamisen järjestelmien mukauttamisesta, sellaisten sähköisen tunnistamisen järjestelmien muuttamisesta, joista on toimitettu tiedot jäsenvaltioille ennen ilmoituksen tekemistä, ja tapauksista, joissa tärkeä kehitys tai tapahtuma voi vaikuttaa sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuteen tai turvallisuuteen. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava pyytää muilta jäsenvaltioilta tällaisia tietoja, jotka liittyvät sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen.

| (6) | Sähköisen tunnistamisen järjestelmien vertaisarvioinnit olisi katsottava vastavuoroisen oppimisen prosessiksi, joka auttaa rakentamaan luottamusta jäsenvaltioiden välillä ja varmistaa ilmoitettujen sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuden ja turvallisuuden. Tämä edellyttää, että ilmoittavat jäsenvaltiot antavat riittävät tiedot sähköisen tunnistamisen järjestelmistään. Se, että jäsenvaltiot joutuvat pitämään tietyt tiedot luottamuksellisina tämän ollessa välttämätöntä turvallisuuden kannalta, on kuitenkin myös otettava huomioon. |
| --- | --- |

(6)

Sähköisen tunnistamisen järjestelmien vertaisarvioinnit olisi katsottava vastavuoroisen oppimisen prosessiksi, joka auttaa rakentamaan luottamusta jäsenvaltioiden välillä ja varmistaa ilmoitettujen sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuden ja turvallisuuden. Tämä edellyttää, että ilmoittavat jäsenvaltiot antavat riittävät tiedot sähköisen tunnistamisen järjestelmistään. Se, että jäsenvaltiot joutuvat pitämään tietyt tiedot luottamuksellisina tämän ollessa välttämätöntä turvallisuuden kannalta, on kuitenkin myös otettava huomioon.

| (7) | Jotta vertaisarviointimenettely olisi kustannustehokas ja tuottaisi selkeitä ja vakuuttavia tuloksia ja jotta vältettäisiin tarpeettoman rasituksen aiheutuminen jäsenvaltioille, jäsenvaltioiden olisi tehtävä vertaisarviointi yhdessä. |
| --- | --- |

(7)

Jotta vertaisarviointimenettely olisi kustannustehokas ja tuottaisi selkeitä ja vakuuttavia tuloksia ja jotta vältettäisiin tarpeettoman rasituksen aiheutuminen jäsenvaltioille, jäsenvaltioiden olisi tehtävä vertaisarviointi yhdessä.

| (8) | Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon mahdolliset riippumattomat kolmannen osapuolen tekemät arvioinnit tehdessään yhteistyötä sähköisen tunnistamisen järjestelmiin liittyvissä asioissa, myös vertaisarviointeja tehtäessä. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon mahdolliset riippumattomat kolmannen osapuolen tekemät arvioinnit tehdessään yhteistyötä sähköisen tunnistamisen järjestelmiin liittyvissä asioissa, myös vertaisarviointeja tehtäessä.

| (9) | Jotta voidaan tukea menettelyä koskevia järjestelyjä asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 ja 6 kohdan tavoitteiden saavuttamiseksi, olisi luotava yhteistyöverkosto. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että käytössä on foorumi, johon kaikki jäsenvaltiot voivat osallistua ja jossa ne voivat harjoittaa vakioidulla tavalla yhteistyötä yhteentoimivuusjärjestelmän ylläpitämiseen liittyvissä käytännön asioissa. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan tukea menettelyä koskevia järjestelyjä asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 ja 6 kohdan tavoitteiden saavuttamiseksi, olisi luotava yhteistyöverkosto. Tämän tarkoituksena on varmistaa, että käytössä on foorumi, johon kaikki jäsenvaltiot voivat osallistua ja jossa ne voivat harjoittaa vakioidulla tavalla yhteistyötä yhteentoimivuusjärjestelmän ylläpitämiseen liittyvissä käytännön asioissa.

| (10) | Yhteistyöverkoston olisi tutkittava jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan mukaisesti toimittamat ilmoituslomakkeiden luonnokset ja annettava lausuntoja siitä, ovatko niissä kuvatut järjestelmät mainitun asetuksen 7 artiklan, 8 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 12 artiklan 1 kohdan sekä mainitun asetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen vaatimusten mukaisia. Asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, että ilmoittavien jäsenvaltioiden on kuvattava, miten ilmoitettu sähköisen tunnistamisen järjestelmä täyttää yhteentoimivuusvaatimukset asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti otettava huomioon yhteistyöverkoston lausunnot, kun ne valmistautuvat täyttämään asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisen velvoitteensa antaa komissiolle kuvaus siitä, miten ilmoitettu sähköisen tunnistamisen järjestelmä täyttää yhteentoimivuusvaatimukset asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Yhteistyöverkoston olisi tutkittava jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan mukaisesti toimittamat ilmoituslomakkeiden luonnokset ja annettava lausuntoja siitä, ovatko niissä kuvatut järjestelmät mainitun asetuksen 7 artiklan, 8 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 12 artiklan 1 kohdan sekä mainitun asetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen vaatimusten mukaisia. Asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, että ilmoittavien jäsenvaltioiden on kuvattava, miten ilmoitettu sähköisen tunnistamisen järjestelmä täyttää yhteentoimivuusvaatimukset asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti otettava huomioon yhteistyöverkoston lausunnot, kun ne valmistautuvat täyttämään asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisen velvoitteensa antaa komissiolle kuvaus siitä, miten ilmoitettu sähköisen tunnistamisen järjestelmä täyttää yhteentoimivuusvaatimukset asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (11) | Kaikkien ilmoittamiseen osallistuvien osapuolten olisi otettava yhteistyöverkoston lausunto huomioon ohjeistuksena kaikissa yhteistyö-, ilmoitus- ja yhteentoimivuusmenettelyissä. |
| --- | --- |

(11)

Kaikkien ilmoittamiseen osallistuvien osapuolten olisi otettava yhteistyöverkoston lausunto huomioon ohjeistuksena kaikissa yhteistyö-, ilmoitus- ja yhteentoimivuusmenettelyissä.

| (12) | Tämän päätöksen mukaisesti suoritettavan vertaisarviointimenettelyn tehokkuuden varmistamiseksi yhteistyöverkoston olisi annettava ohjeistusta jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(12)

Tämän päätöksen mukaisesti suoritettavan vertaisarviointimenettelyn tehokkuuden varmistamiseksi yhteistyöverkoston olisi annettava ohjeistusta jäsenvaltioille.

| (13) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 910/2014 48 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 910/2014 48 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Tavoite

Tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti menettelyä koskevat järjestelyt jäsenvaltioiden välisen yhteistyön helpottamiseksi tarpeellisilta osin, jotta voidaan varmistaa yhteentoimivuus ja turvallisuus sähköisen tunnistamisen järjestelmissä, jotka jäsenvaltiot aikovat ilmoittaa tai ovat ilmoittaneet komissiolle. Järjestelyt koskevat erityisesti

| a) | sähköisen tunnistamisen järjestelmiin liittyvien tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä sähköisen tunnistamisen sektorin merkityksellisten kehitystekijöiden tarkastelua II luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

sähköisen tunnistamisen järjestelmiin liittyvien tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä sähköisen tunnistamisen sektorin merkityksellisten kehitystekijöiden tarkastelua II luvun mukaisesti;

| b) | sähköisen tunnistamisen järjestelmien vertaisarviointia III luvun mukaisesti; ja |
| --- | --- |

b)

sähköisen tunnistamisen järjestelmien vertaisarviointia III luvun mukaisesti; ja

| c) | yhteistyöverkostossa harjoitettavaa yhteistyötä IV luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

yhteistyöverkostossa harjoitettavaa yhteistyötä IV luvun mukaisesti.

2 artikla

Yhteistyön kieli

1.   Jolleivät asianomaiset jäsenvaltiot toisin sovi, yhteistyön kieli on englanti.

2.   Jäsenvaltiot eivät ole velvollisia kääntämään 10 artiklan 2 kohdan tarkoitettuja tausta-asiakirjoja, jos tämä aiheuttaisi kohtuuttoman rasituksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

3 artikla

Keskitetyt yhteyspisteet

1.   Asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltioiden yhteistyötä varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä keskitetty yhteyspiste.

2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedot keskitetystä yhteyspisteestä. Komissio julkaisee verkossa luettelon keskitetyistä yhteyspisteistä.

II LUKU

TIETOJEN, KOKEMUSTEN JA HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN VAIHTO

4 artikla

Tietojen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto

1.   Jäsenvaltioiden on vaihdettava keskenään sähköisen tunnistamisen järjestelmiin liittyviä tietoja, kokemuksia ja hyviä käytäntöjä.

2.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille, jos se tekee seuraavia järjestelmän yhteentoimivuuteen ja varmuustasoihin liittyviä muutoksia, korjauksia tai mukautuksia:

| a) | jäsenvaltion jo ilmoittamaan sähköisen tunnistamisen järjestelmään tehdyt korjaukset tai mukautukset, jos ne eivät edellytä ilmoitusta asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion jo ilmoittamaan sähköisen tunnistamisen järjestelmään tehdyt korjaukset tai mukautukset, jos ne eivät edellytä ilmoitusta asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| b) | asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan mukaisesti toimitettuun jäsenvaltion sähköisen tunnistamisen järjestelmän kuvaukseen tehdyt muutokset, korjaukset tai mukautukset, jos ne on tehty ennen ilmoituksen antamista. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan mukaisesti toimitettuun jäsenvaltion sähköisen tunnistamisen järjestelmän kuvaukseen tehdyt muutokset, korjaukset tai mukautukset, jos ne on tehty ennen ilmoituksen antamista.

3.   Jos jäsenvaltio saa tiedon tärkeästä kehityksestä tai tapahtumasta, joka ei liity sen ilmoittamaan sähköisen tunnistamisen järjestelmään mutta joka voi vaikuttaa muiden ilmoitettujen sähköisen tunnistamisen järjestelmien turvallisuuteen, sen on ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille.

5 artikla

Yhteentoimivuutta ja turvallisuutta koskevien tietojen pyytäminen

1.   Jos jäsenvaltio katsoo, että sähköisen tunnistamisen järjestelmien välisen yhteentoimivuuden varmistamiseksi tarvitaan tietoa, jota sähköisen tunnistamisen järjestelmän ilmoittanut jäsenvaltio ei ole vielä antanut, se voi pyytää tiedot siltä. Ilmoittavan jäsenvaltion on annettava tällaiset tiedot, paitsi jos

| a) | sillä ei ole kyseisiä tietoja ja niiden hankkiminen aiheuttaisi kohtuutonta hallinnollista rasitusta; |
| --- | --- |

a)

sillä ei ole kyseisiä tietoja ja niiden hankkiminen aiheuttaisi kohtuutonta hallinnollista rasitusta;

| b) | kyseiset tiedot koskevat yleiseen turvallisuuteen tai valtion turvallisuuteen liittyviä asioita; |
| --- | --- |

b)

kyseiset tiedot koskevat yleiseen turvallisuuteen tai valtion turvallisuuteen liittyviä asioita;

| c) | kyseiset tiedot koskevat yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuuden piiriin kuuluvia asioita. |
| --- | --- |

c)

kyseiset tiedot koskevat yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuuden piiriin kuuluvia asioita.

2.   Sähköisen tunnistamisen järjestelmien turvallisuuden parantamiseksi jäsenvaltio, joka toteaa ilmoitettuun tai ilmoitettavana olevaan järjestelmään vaikuttavan turvallisuusongelman, voi pyytää tietoja turvallisuusongelmasta. Pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion on annettava pyydetyt tiedot kaikille jäsenvaltioille sen selvittämiseksi, onko tapahtunut asetuksen (EU) N:o 910/2014 10 artiklassa tarkoitettu tietoturvaloukkaus tai onko olemassa todellinen riski tällaisen loukkauksen tapahtumisesta, paitsi jos

| a) | sillä ei ole kyseisiä tietoja ja niiden hankkiminen aiheuttaisi kohtuutonta hallinnollista rasitusta; |
| --- | --- |

a)

sillä ei ole kyseisiä tietoja ja niiden hankkiminen aiheuttaisi kohtuutonta hallinnollista rasitusta;

| b) | kyseiset tiedot koskevat yleiseen turvallisuuteen tai valtion turvallisuuteen liittyviä asioita; |
| --- | --- |

b)

kyseiset tiedot koskevat yleiseen turvallisuuteen tai valtion turvallisuuteen liittyviä asioita;

| c) | kyseiset tiedot koskevat yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuuden piiriin kuuluvia asioita. |
| --- | --- |

c)

kyseiset tiedot koskevat yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuuden piiriin kuuluvia asioita.

6 artikla

Tiedonvaihto keskitettyjen yhteyspisteiden kautta

Jäsenvaltioiden on huolehdittava 4 ja 5 artiklan mukaisesta tiedonvaihdosta keskitettyjen yhteyspisteiden kautta ja toimitettava pyydetyt tiedot ilman aiheetonta viivytystä.

III LUKU

VERTAISARVIOINTI

7 artikla

Periaatteet

1.   Vertaisarviointi on jäsenvaltioiden välisen yhteistyön mekanismi, jonka tavoitteena on varmistaa ilmoitettujen sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuus ja turvallisuus.

2.   Arvioivien jäsenvaltioiden osallistuminen on vapaaehtoista. Jäsenvaltio, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, ei voi kieltää arvioivaa jäsenvaltiota osallistumasta vertaisarviointimenettelyyn.

3.   Kukin vertaisarviointimenettelyyn osallistuva jäsenvaltio vastaa kustannuksista, jotka sille aiheutuvat menettelyyn osallistumisesta.

4.   Kaikkia vertaisarviointimenettelystä saatavia tietoja on käytettävä yksinomaan tähän tarkoitukseen. Vertaisarvioinnin suorittavien jäsenvaltioiden edustajat eivät saa luovuttaa vertaisarvioinnin aikana saatuja arkaluonteisia tai luottamuksellisia tietoja kolmansille osapuolille.

5.   Arvioivan jäsenvaltion on ilmoitettava mahdollisista eturistiriidoista, joita voi olla edustajilla, jotka se on nimennyt osallistumaan vertaisarviointiin.

8 artikla

Vertaisarviointimenettelyn aloittaminen

1.   Vertaisarviointimenettely voidaan aloittaa seuraavilla kahdella tavalla:

| a) | Jäsenvaltio pyytää, että sen sähköisen tunnistamisen järjestelmästä tehdään vertaisarviointi. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltio pyytää, että sen sähköisen tunnistamisen järjestelmästä tehdään vertaisarviointi.

| b) | Jäsenvaltio tai jäsenvaltiot ilmaisevat halunsa tehdä vertaisarviointi toisen jäsenvaltion sähköisen tunnistamisen järjestelmästä. Jäsenvaltioiden on pyynnössään mainittava syyt siihen, miksi ne haluavat tehdä vertaisarvioinnin, ja selvitettävä, millä tavoin vertaisarviointi edistäisi jäsenvaltioiden sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuutta tai turvallisuutta. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltio tai jäsenvaltiot ilmaisevat halunsa tehdä vertaisarviointi toisen jäsenvaltion sähköisen tunnistamisen järjestelmästä. Jäsenvaltioiden on pyynnössään mainittava syyt siihen, miksi ne haluavat tehdä vertaisarvioinnin, ja selvitettävä, millä tavoin vertaisarviointi edistäisi jäsenvaltioiden sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuutta tai turvallisuutta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu pyyntö on toimitettava yhteistyöverkostolle 3 kohdan mukaisesti. Kaikkien jäsenvaltioiden, jotka aikovat osallistua vertaisarviointiin, on ilmoitettava tästä yhteistyöverkostolle yhden kuukauden kuluessa.

3.   Jäsenvaltion, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmästä tehdään vertaisarviointi, on annettava yhteistyöverkostolle seuraavat tiedot:

| a) | vertaisarvioinnin kohteena oleva sähköisen tunnistamisen järjestelmä; |
| --- | --- |

a)

vertaisarvioinnin kohteena oleva sähköisen tunnistamisen järjestelmä;

| b) | arvioiva(t) jäsenvaltio(t); |
| --- | --- |

b)

arvioiva(t) jäsenvaltio(t);

| c) | aikataulu, jonka mukaisesti tulokset on määrä esittää yhteistyöverkostolle; ja |
| --- | --- |

c)

aikataulu, jonka mukaisesti tulokset on määrä esittää yhteistyöverkostolle; ja

| d) | vertaisarvioinnin tekemistä koskevat järjestelyt 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

vertaisarvioinnin tekemistä koskevat järjestelyt 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4.   Sähköisen tunnistamisen järjestelmästä ei voi tehdä uutta vertaisarviointia kahden vuoden kuluessa vertaisarvioinnin päättymisestä, ellei yhteistyöverkosto toisin sovi.

9 artikla

Vertaisarvioinnin valmistelu

1.   Arvioivien jäsenvaltioiden on toimitettava jäsenvaltiolle, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, vertaisarvioinnin suorittavien edustajiensa nimet ja yhteystiedot kahden viikon kuluessa siitä, kun arvioivat jäsenvaltiot ovat 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittaneet aikovansa osallistua arviointiin. Jäsenvaltio, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, voi kieltää edustajaa osallistumasta eturistiriitatapauksessa.

2.   Jäsenvaltion, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, ja arvioivien jäsenvaltioiden on yhteistyöverkoston antamat ohjeet huomioon ottaen sovittava seuraavista seikoista:

| a) | vertaisarvioinnin laajuus ja järjestelyt, joiden perustoina ovat asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan tai 9 artiklan 1 kohdan soveltamisala ja arvioivien jäsenvaltioiden aloitusvaiheessa ilmaisema kiinnostus; |
| --- | --- |

a)

vertaisarvioinnin laajuus ja järjestelyt, joiden perustoina ovat asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan tai 9 artiklan 1 kohdan soveltamisala ja arvioivien jäsenvaltioiden aloitusvaiheessa ilmaisema kiinnostus;

| b) | vertaisarvioinnin kesto, joka saa olla enintään 3 kuukautta siitä, kun arvioivat jäsenvaltiot ovat antaneet edustajiensa nimet ja yhteystiedot 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

vertaisarvioinnin kesto, joka saa olla enintään 3 kuukautta siitä, kun arvioivat jäsenvaltiot ovat antaneet edustajiensa nimet ja yhteystiedot 1 kohdan mukaisesti;

| c) | muut vertaisarviointimenettelyyn liittyvät organisatoriset järjestelyt.
  Jäsenvaltion, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, on ilmoitettava sovituista seikoista yhteistyöverkostolle. |
| --- | --- |

c)

muut vertaisarviointimenettelyyn liittyvät organisatoriset järjestelyt.

Jäsenvaltion, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, on ilmoitettava sovituista seikoista yhteistyöverkostolle.

10 artikla

Vertaisarviointi

1.   Osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava vertaisarviointi yhdessä. Jäsenvaltioiden edustajien on valittava keskuudestaan yksi edustaja koordinoimaan vertaisarviointia.

2.   Jäsenvaltion, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, on toimitettava arvioiville jäsenvaltioille komissiolle toimitettu ilmoituslomake taikka asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdassa tarkoitettu järjestelmän kuvaus, jos kyseessä olevaa sähköisen tunnistamisen järjestelmää ei ole vielä ilmoitettu. Kaikki tausta-asiakirjat ja muut asian kannalta merkitykselliset tiedot on myös toimitettava.

3.   Vertaisarviointiin voi sisältyä yksi tai useampi seuraavista järjestelyistä, rajoittumatta kuitenkaan niihin:

| a) | asiaankuuluvien asiakirjojen arviointi; |
| --- | --- |

a)

asiaankuuluvien asiakirjojen arviointi;

| b) | menettelyjen tarkastelu; |
| --- | --- |

b)

menettelyjen tarkastelu;

| c) | tekniset seminaarit; ja |
| --- | --- |

c)

tekniset seminaarit; ja

| d) | riippumattoman kolmannen osapuolen suorittaman arvioinnin tarkastelu. |
| --- | --- |

d)

riippumattoman kolmannen osapuolen suorittaman arvioinnin tarkastelu.

4.   Arvioivat jäsenvaltiot voivat pyytää lisädokumentaatiota ilmoittamisesta. Jäsenvaltion, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, on annettava tällaiset tiedot, paitsi jos:

| a) | sillä ei ole kyseisiä tietoja ja niiden hankkiminen aiheuttaisi kohtuutonta hallinnollista rasitusta; |
| --- | --- |

a)

sillä ei ole kyseisiä tietoja ja niiden hankkiminen aiheuttaisi kohtuutonta hallinnollista rasitusta;

| b) | kyseiset tiedot koskevat yleiseen turvallisuuteen tai valtion turvallisuuteen liittyviä asioita; |
| --- | --- |

b)

kyseiset tiedot koskevat yleiseen turvallisuuteen tai valtion turvallisuuteen liittyviä asioita;

| c) | kyseiset tiedot koskevat yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuuden piiriin kuuluvia asioita. |
| --- | --- |

c)

kyseiset tiedot koskevat yritys-, ammatti- tai yhtiösalaisuuden piiriin kuuluvia asioita.

11 artikla

Vertaisarvioinnin tulokset

Arvioivien jäsenvaltioiden on laadittava ja esitettävä kuukauden kuluessa vertaisarviointimenettelyn päättymisestä kertomus yhteistyöverkostolle. Yhteistyöverkoston jäsenet voivat pyytää lisätietoja tai selvennyksiä jäsenvaltiolta, jonka sähköisen tunnistamisen järjestelmä on vertaisarvioinnin kohteena, tai arvioivilta jäsenvaltioilta.

IV LUKU

YHTEISTYÖVERKOSTO

12 artikla

Perustaminen ja työmenetelmät

Perustetaan verkosto, jäljempänä ’yhteistyöverkosto’, edistämään asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaista yhteistyötä. Yhteistyöverkosto työskentelee sekä pitämällä kokouksia että käyttämällä kirjallista menettelyä.

13 artikla

Ilmoituslomakkeen luonnos

Kun ilmoittava jäsenvaltio toimittaa kuvauksen sähköisen tunnistamisen järjestelmästään asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan mukaisesti, sen on toimitettava yhteistyöverkostolle ilmoituslomakkeen luonnos asianmukaisesti täytettynä ja kaikki tarvittavat täydentävät asiakirjat asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 910/2014 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti.

14 artikla

Tehtävät

Yhteistyöverkostolla on valtuudet

| a) | helpottaa asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitettua yhteentoimivuusjärjestelmän luomiseen ja toimintaan liittyvää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä vaihtamalla tietoja; |
| --- | --- |

a)

helpottaa asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitettua yhteentoimivuusjärjestelmän luomiseen ja toimintaan liittyvää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä vaihtamalla tietoja;

| b) | ottaa käyttöön menetelmiä tietojen vaihtamiseksi tehokkaasti kaikista sähköiseen tunnistamiseen liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

b)

ottaa käyttöön menetelmiä tietojen vaihtamiseksi tehokkaasti kaikista sähköiseen tunnistamiseen liittyvistä kysymyksistä;

| c) | tarkastella sähköisen tunnistamisen sektorin merkityksellisiä kehitystekijöitä sekä keskustella sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuden ja turvallisuuden hyvistä käytännöistä ja kehittää niitä; |
| --- | --- |

c)

tarkastella sähköisen tunnistamisen sektorin merkityksellisiä kehitystekijöitä sekä keskustella sähköisen tunnistamisen järjestelmien yhteentoimivuuden ja turvallisuuden hyvistä käytännöistä ja kehittää niitä;

| d) | antaa lausuntoja asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 2–4 kohdassa tarkoitettuun yhteentoimivuusjärjestelmään liittyvästä kehityksestä; |
| --- | --- |

d)

antaa lausuntoja asetuksen (EU) N:o 910/2014 12 artiklan 2–4 kohdassa tarkoitettuun yhteentoimivuusjärjestelmään liittyvästä kehityksestä;

| e) | antaa lausuntoja asetuksen (EU) N:o 910/2014 8 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksytyssä täytäntöönpanosäädöksessä ja sen mukana olevassa ohjeistuksessa vahvistettuihin varmuustasoja koskeviin teknisiin vähimmäiseritelmiin, -standardeihin ja -menettelyihin liittyvästä kehityksestä; |
| --- | --- |

e)

antaa lausuntoja asetuksen (EU) N:o 910/2014 8 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksytyssä täytäntöönpanosäädöksessä ja sen mukana olevassa ohjeistuksessa vahvistettuihin varmuustasoja koskeviin teknisiin vähimmäiseritelmiin, -standardeihin ja -menettelyihin liittyvästä kehityksestä;

| f) | antaa ohjeita vertaisarvioinnin laajuudesta ja järjestelyistä; |
| --- | --- |

f)

antaa ohjeita vertaisarvioinnin laajuudesta ja järjestelyistä;

| g) | tarkastella vertaisarviointien tuloksia 11 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

tarkastella vertaisarviointien tuloksia 11 artiklan mukaisesti;

| h) | tutkia täytetty ilmoituslomakkeen luonnos; |
| --- | --- |

h)

tutkia täytetty ilmoituslomakkeen luonnos;

| i) | antaa lausuntoja siitä, täyttääkö ilmoitettava sähköisen tunnistamisen järjestelmä, josta on toimitettu kuvaus asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan mukaisesti, mainitun asetuksen 7 artiklan, 8 artiklan 1–2 kohdan ja 12 artiklan 1 kohdan ja mainitun asetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen vaatimukset. |
| --- | --- |

i)

antaa lausuntoja siitä, täyttääkö ilmoitettava sähköisen tunnistamisen järjestelmä, josta on toimitettu kuvaus asetuksen (EU) N:o 910/2014 7 artiklan g alakohdan mukaisesti, mainitun asetuksen 7 artiklan, 8 artiklan 1–2 kohdan ja 12 artiklan 1 kohdan ja mainitun asetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen vaatimukset.

15 artikla

Jäsenyys

1.   Yhteistyöverkoston jäseniä ovat jäsenvaltiot ja Euroopan talousalueen maat.

2.   Puheenjohtaja kutsuu liittyvien maiden edustajat osallistumaan yhteistyöverkoston kokouksiin tarkkailijoina liittymissopimuksen allekirjoittamispäivästä alkaen.

3.   Puheenjohtaja voi yhteistyöverkostoa kuultuaan kutsua yhteistyöverkoston ulkopuolisia asiantuntijoita, joilla on erityisosaamista jostakin esityslistan aiheesta, osallistumaan tilapäisesti yhteistyöverkoston tai alaryhmän työskentelyyn. Lisäksi puheenjohtaja voi yhteistyöverkostoa kuultuaan nimetä tarkkailijoiksi yksittäisiä henkilöitä ja organisaatioita.

16 artikla

Toiminta

1.   Yhteistyöverkoston kokousten puheenjohtajana toimii komissio.

2.   Sovittuaan asiasta komission kanssa yhteistyöverkosto voi perustaa alaryhmiä tarkastelemaan tiettyjä kysymyksiä yhteistyöverkoston määrittelemän toimeksiannon perusteella. Alaryhmien toiminta lakkaa heti, kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.

3.   Yhteistyöverkoston jäsenten sekä kutsuttujen asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden on noudatettava perussopimuksissa ja niiden täytäntöönpanosäännöissä vahvistettuja salassapitovelvollisuuksia sekä EU:n turvaluokiteltujen tietojen suojelua koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka on vahvistettu komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (2) liitteessä. Komissio voi toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet, jos kyseiset henkilöt eivät noudata näitä velvoitteita.

4.   Yhteistyöverkosto kokoontuu komission tiloissa. Komissio huolehtii sihteeripalveluista.

5.   Yhteistyöverkosto julkaisee 14 artiklan i alakohdan mukaisesti antamansa lausunnot erityisellä verkkosivustolla. Jos lausunto sisältää luottamuksellisia tietoja, yhteistyöverkoston on hyväksyttävä lausunnosta ei-luottamuksellinen versio julkaisemista varten.

6.   Yhteistyöverkoston hyväksyy työjärjestyksensä jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.

17 artikla

Kokouskulut

1.   Komissio ei suorita korvauksia yhteistyöverkoston tehtäviin osallistuvien palveluista.

2.   Komissio voi korvata yhteistyöverkoston kokousten osallistujille aiheutuvat matkakulut. Kulut korvataan voimassa olevien komission säännösten mukaisesti ja vuosittaisessa määrärahojen kohdentamista koskevassa menettelyssä komission yksiköille myönnettyjen käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa.

18 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73.

1

(2)  Komission päätös 2001/844/EY, EHTY, Euratom, tehty 29 päivänä marraskuuta 2001, komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta (EUVL L 317, 3.12.2001, s. 1).

2

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/21

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/297,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2014,

niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta tehdyn päätöksen EKP/2010/23 muuttamisesta (EKP/2014/56)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 32.2 artiklan ja 32.7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä EKP/2010/23 (1) vahvistetaan mekanismi, jonka perusteella rahapoliittisista operaatioista kertynyt rahoitustulo lasketaan yhteen ja jaetaan. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä EKP/2010/23 (1) vahvistetaan mekanismi, jonka perusteella rahapoliittisista operaatioista kertynyt rahoitustulo lasketaan yhteen ja jaetaan.

| (2) | Päätöksistä EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3) valossa yksilöitäviä saamisia on mukautettava niiden voittojen ja tappioiden määrän huomioon ottamiseksi, jotka ovat realisoituneet rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävien arvopapereiden luovutuksen seurauksena luovutuksen ja sitä seuraavan vuosineljänneksen lopun välisenä aikana. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksistä EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3) valossa yksilöitäviä saamisia on mukautettava niiden voittojen ja tappioiden määrän huomioon ottamiseksi, jotka ovat realisoituneet rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävien arvopapereiden luovutuksen seurauksena luovutuksen ja sitä seuraavan vuosineljänneksen lopun välisenä aikana.

| (3) | Koska maturiteetiltaan vähintään yhden vuoden rahapoliittisille operaatioille kertyvät korot lasketaan yhteen ennen niiden perimistä operaation päättyessä, velkapohjan ja yksilöitävien saamisten laskemiseen, josta säädetään päätöksen EKP/2010/23 liitteissä I ja II, on tehtävä mukautus. |
| --- | --- |

(3)

Koska maturiteetiltaan vähintään yhden vuoden rahapoliittisille operaatioille kertyvät korot lasketaan yhteen ennen niiden perimistä operaation päättyessä, velkapohjan ja yksilöitävien saamisten laskemiseen, josta säädetään päätöksen EKP/2010/23 liitteissä I ja II, on tehtävä mukautus.

| (4) | Päätöstä EKP/2010/23 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Päätöstä EKP/2010/23 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutos

Korvataan päätöksen EKP/2010/23 liitteet I ja II tämän päätöksen liitteissä I ja II esitetyllä tekstillä.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2014.

Tehty Frankfurt am Mainissa 15 päivänä joulukuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  Päätös EKP/2010/23, annettu 25 päivänä marraskuuta 2010, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 17).

1

(2)  Päätös EKP/2014/40, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmannen osto-ohjelman toteutuksesta (EUVL L 335, 22.11.2014, s. 22).

2

(3)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/5, annettu 19 päivänä marraskuuta 2014, omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2014/45) (EUVL L 1, 6.1.2015, s. 4).

3

---

LIITE I

”LIITE I

VELKAPOHJAN RAKENNE

| A. | Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät:






  1. | Liikkeessä olevat setelit
  Kun tätä liitettä sovelletaan käteisrahan käyttöönottovuonna kunkin eurojärjestelmään liittyvän kansallisen keskuspankin osalta, ’liikkeessä olevat setelit’






  a) | sisältävät kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemat kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ja |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät:

1.

Liikkeessä olevat setelit

Kun tätä liitettä sovelletaan käteisrahan käyttöönottovuonna kunkin eurojärjestelmään liittyvän kansallisen keskuspankin osalta, ’liikkeessä olevat setelit’

a)

sisältävät kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemat kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ja

| b) | niiden määrästä on vähennettävä niihin ennakkoon jaettaviin euroseteleihin liittyvien korottomien lainojen arvo, joita ei ole vielä veloitettu (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 6). |
| --- | --- |

b)

niiden määrästä on vähennettävä niihin ennakkoon jaettaviin euroseteleihin liittyvien korottomien lainojen arvo, joita ei ole vielä veloitettu (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 6).

Käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen ’liikkeessä olevilla seteleillä’ tarkoitetaan kunkin kansallisen keskuspankin osalta ainoastaan euromääräisiä seteleitä.

Jos TARGET2 on kiinni käteisrahan käyttöönottopäivänä, kansallisen keskuspankin velka, joka johtuu euroseteleistä, jotka on jaettu ennakkoon ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää, lasketaan mukaan velkapohjaan (osana yhdenmukaistetun taseen vastattavien erään 10.4 kuuluvia vastaavia tilejä), kunnes velka tulee osaksi TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

| 2. | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille, kaikki seuraavat mukaan luettuina:






  a) | sekkitilit, mukaan lukien EKPJ:n perussäännön 19.1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.1), |
| --- | --- | --- |

2.

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille, kaikki seuraavat mukaan luettuina:

a)

sekkitilit, mukaan lukien EKPJ:n perussäännön 19.1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.1),

| b) | eurojärjestelmän talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.2), |
| --- | --- |

b)

eurojärjestelmän talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.2),

| c) | määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.3), |
| --- | --- |

c)

määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.3),

| d) | käänteisistä hienosäätöoperaatioista johtuvat velat (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.4) |
| --- | --- |

d)

käänteisistä hienosäätöoperaatioista johtuvat velat (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.4)

| e) | vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.5). |
| --- | --- |

e)

vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.5).

| 3. | Laiminlyöntiin syyllistyneille eurojärjestelmän vastapuolille olevat talletusvelat, jotka on siirretty yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 2.1. |
| --- | --- |

3.

Laiminlyöntiin syyllistyneille eurojärjestelmän vastapuolille olevat talletusvelat, jotka on siirretty yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 2.1.

| 4. | Kansallisten keskuspankkien eurojärjestelmän sisäiset velat, jotka syntyvät kun EKP laskee liikkeeseen velkasitoumuksia EKP:n suuntaviivojen EKP/2011/14 (1) liitteen I luvun 3.3 mukaisesti (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 10.2), |
| --- | --- |

4.

Kansallisten keskuspankkien eurojärjestelmän sisäiset velat, jotka syntyvät kun EKP laskee liikkeeseen velkasitoumuksia EKP:n suuntaviivojen EKP/2011/14 (1) liitteen I luvun 3.3 mukaisesti (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 10.2),

| 5. | Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettovelat mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettovelat (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.3). |
| --- | --- |

5.

Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettovelat mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettovelat (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.3).

| 6. | TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.4). |
| --- | --- |

6.

TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.4).

| 7. | Kunkin kansallisen keskuspankin vuosineljänneksen lopussa kirjaamat korot, jotka ovat kertyneet rahapoliittisiin operaatioihin liittyvistä, maturiteetiltaan vähintään yhden vuoden veloista (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 12.2). |
| --- | --- |

7.

Kunkin kansallisen keskuspankin vuosineljänneksen lopussa kirjaamat korot, jotka ovat kertyneet rahapoliittisiin operaatioihin liittyvistä, maturiteetiltaan vähintään yhden vuoden veloista (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 12.2).

| B. | Kunkin kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

B.

Kunkin kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.

---

(1)  Suuntaviivat EKP/2011/14, annettu 20 päivänä syyskuuta 2011, eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä (EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1).”

1

---

LIITE II

”LIITE II

YKSILÖITÄVIEN SAAMISTEN RAKENNE

| A. | Yksilöitävät saamiset sisältävät yksinomaan seuraavat erät:






  1. | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 5). |
| --- | --- | --- |

A.

Yksilöitävät saamiset sisältävät yksinomaan seuraavat erät:

1.

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 5).

| 2. | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 7.1). |
| --- | --- |

2.

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 7.1).

| 3. | Eurojärjestelmän sisäiset saamiset, jotka vastaavat muiden valuuttavarantosaamisten kuin kullan siirtoa EKP:lle EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisesti (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.2). |
| --- | --- |

3.

Eurojärjestelmän sisäiset saamiset, jotka vastaavat muiden valuuttavarantosaamisten kuin kullan siirtoa EKP:lle EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisesti (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.2).

| 4. | Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettosaamiset (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.4). |
| --- | --- |

4.

Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettosaamiset (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.4).

| 5. | TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.5). |
| --- | --- |

5.

TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.5).

| 6. | Kulta, mukaan lukien EKP:lle siirrettyyn kultaan liittyvät saamiset sellaisena määränä, että kukin kansallinen keskuspankki kykenee yksilöimään kullastaan osuuden, joka vastaa tilannetta, jossa sen osuutta merkityn pääoman jakoperusteesta sovelletaan kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöimän kullan kokonaismäärään (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 1 ja osa vastaavien erästä 9.2).
  Tätä päätöstä sovellettaessa kulta arvostetaan 31 päivänä joulukuuta 2002 voimassa olleen kullan euromääräisen hinnan perusteella. |
| --- | --- |

6.

Kulta, mukaan lukien EKP:lle siirrettyyn kultaan liittyvät saamiset sellaisena määränä, että kukin kansallinen keskuspankki kykenee yksilöimään kullastaan osuuden, joka vastaa tilannetta, jossa sen osuutta merkityn pääoman jakoperusteesta sovelletaan kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöimän kullan kokonaismäärään (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 1 ja osa vastaavien erästä 9.2).

Tätä päätöstä sovellettaessa kulta arvostetaan 31 päivänä joulukuuta 2002 voimassa olleen kullan euromääräisen hinnan perusteella.

| 7. | Sellaisista euroseteleistä johtuvat saamiset, jotka on jaettu ennakkoon suuntaviivojen EKP/2006/9 mukaisesti ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää (osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 4.1 käteisrahan käyttöönottopäivään saakka ja sen jälkeen osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erän 9.5 vastaavia tilejä), kuitenkin vain siihen saakka, kunnes tällaisesta saamisesta tulee osa TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja. |
| --- | --- |

7.

Sellaisista euroseteleistä johtuvat saamiset, jotka on jaettu ennakkoon suuntaviivojen EKP/2006/9 mukaisesti ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää (osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 4.1 käteisrahan käyttöönottopäivään saakka ja sen jälkeen osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erän 9.5 vastaavia tilejä), kuitenkin vain siihen saakka, kunnes tällaisesta saamisesta tulee osa TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

| 8. | Eurojärjestelmän luottotoimiin liittyvät eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset ja/tai rahoitusvarat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi tai hankittu realisoitaessa vakuutta, jonka laiminlyöntiin syyllistynyt eurojärjestelmän vastapuoli on asettanut eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä; siirretty yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 5 (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 11.6). |
| --- | --- |

8.

Eurojärjestelmän luottotoimiin liittyvät eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset ja/tai rahoitusvarat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi tai hankittu realisoitaessa vakuutta, jonka laiminlyöntiin syyllistynyt eurojärjestelmän vastapuoli on asettanut eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä; siirretty yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 5 (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 11.6).

| 9. | Kunkin kansallisen keskuspankin vuosineljänneksen lopussa kirjaamat korot, jotka ovat kertyneet rahapoliittisiin operaatioihin liittyvistä, maturiteetiltaan vähintään yhden vuoden arvopapereista (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 11.5). |
| --- | --- |

9.

Kunkin kansallisen keskuspankin vuosineljänneksen lopussa kirjaamat korot, jotka ovat kertyneet rahapoliittisiin operaatioihin liittyvistä, maturiteetiltaan vähintään yhden vuoden arvopapereista (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 11.5).

| B. | Kunkin kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen, tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.” |
| --- | --- |

B.

Kunkin kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen, tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.”

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/24

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/298,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2014,

Euroopan keskuspankin tulon väliaikaisesta jakamisesta (EKP/2014/57)

(uudelleenlaadittu)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 33 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä EKP/2010/24 (1) vahvistetaan, miten Euroopan keskuspankki (EKP) jakaa kansallisille keskuspankeille a) liikkeeseen lasketuista euroseteleistä kunakin tilivuonna kertyneen tulon ja b) arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereista kunakin tilivuonna kertyneen tulon. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä EKP/2010/24 (1) vahvistetaan, miten Euroopan keskuspankki (EKP) jakaa kansallisille keskuspankeille a) liikkeeseen lasketuista euroseteleistä kunakin tilivuonna kertyneen tulon ja b) arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereista kunakin tilivuonna kertyneen tulon.

| (2) | Päätöstä EKP/2010/24 on tarpeen muuttaa, jotta otettaisiin huomioon päätöksen EKP/2014/40 (2) ja päätöksen EKP/2014/45 (3) mukaisista katettujen joukkovelkakirjalainojen ja omaisuusvakuudellisten arvopaperien ostoista kertyneet EKP:n tulot. Näin ollen päätös olisi selvyyden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(2)

Päätöstä EKP/2010/24 on tarpeen muuttaa, jotta otettaisiin huomioon päätöksen EKP/2014/40 (2) ja päätöksen EKP/2014/45 (3) mukaisista katettujen joukkovelkakirjalainojen ja omaisuusvakuudellisten arvopaperien ostoista kertyneet EKP:n tulot. Näin ollen päätös olisi selvyyden vuoksi laadittava uudelleen.

| (3) | Päätöksessä EKP/2010/29 (4) säädetään, että liikkeeseen lasketut eurosetelit kohdistetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan ja saman päätöksen liitteen mukaan EKP:lle kohdistetaan 8 prosenttia liikkeeseen laskettujen euroseteleiden kokonaisarvosta. EKP:llä on kansallisilta keskuspankeilta eurojärjestelmän sisäisiä saamisia, joiden määrä on suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta ja joiden arvo vastaa sen liikkeeseen laskemien euroseteleiden arvoa. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksessä EKP/2010/29 (4) säädetään, että liikkeeseen lasketut eurosetelit kohdistetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan ja saman päätöksen liitteen mukaan EKP:lle kohdistetaan 8 prosenttia liikkeeseen laskettujen euroseteleiden kokonaisarvosta. EKP:llä on kansallisilta keskuspankeilta eurojärjestelmän sisäisiä saamisia, joiden määrä on suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta ja joiden arvo vastaa sen liikkeeseen laskemien euroseteleiden arvoa.

| (4) | Päätöksen EKP/2010/23 (5) 2 artiklan 2 kohdan mukaan liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa. Päätöksen EKP/2010/23 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti tämä korko maksetaan TARGET2-järjestelmän välityksellä. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksen EKP/2010/23 (5) 2 artiklan 2 kohdan mukaan liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa. Päätöksen EKP/2010/23 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti tämä korko maksetaan TARGET2-järjestelmän välityksellä.

| (5) | Päätöksen EKP/2010/23 johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan, että tulo, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille saamisille suoritettavista koroista, olisi lähtökohtaisesti jaettava kansallisille keskuspankeille EKP:n neuvoston päätösten mukaisesti suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen EKP/2010/23 johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan, että tulo, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille saamisille suoritettavista koroista, olisi lähtökohtaisesti jaettava kansallisille keskuspankeille EKP:n neuvoston päätösten mukaisesti suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy.

| (6) | Vastaavalla tavalla tulot, jotka EKP saa arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman, katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmannen osto-ohjelman (jäljempänä ’CBPP3-ohjelma’) ja omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelman (jäljempänä ’ABSPP-ohjelma’) mukaisesti ostetuista arvopapereista, tulisi periaatteessa jakaa kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy. |
| --- | --- |

(6)

Vastaavalla tavalla tulot, jotka EKP saa arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman, katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmannen osto-ohjelman (jäljempänä ’CBPP3-ohjelma’) ja omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelman (jäljempänä ’ABSPP-ohjelma’) mukaisesti ostetuista arvopapereista, tulisi periaatteessa jakaa kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy.

| (7) | Jakaessaan tuloa, joka sille kertyy liikkeeseen lasketuista euroseteleistä sekä arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman, CBPP3-ohjelman ja ABSPP-ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereista, EKP:n tulisi arvioida vuositulostaan siten, että se ottaa huomioon tarpeen jakaa varoja valuuttakursseista, koroista ja kullan hinnasta johtuvien riskien sekä luottoriskien varalta tehtyä varausta varten, sekä sellaisten varausten olemassaolon, joita purkamalla voidaan kattaa ennakoituja kuluja. |
| --- | --- |

(7)

Jakaessaan tuloa, joka sille kertyy liikkeeseen lasketuista euroseteleistä sekä arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman, CBPP3-ohjelman ja ABSPP-ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereista, EKP:n tulisi arvioida vuositulostaan siten, että se ottaa huomioon tarpeen jakaa varoja valuuttakursseista, koroista ja kullan hinnasta johtuvien riskien sekä luottoriskien varalta tehtyä varausta varten, sekä sellaisten varausten olemassaolon, joita purkamalla voidaan kattaa ennakoituja kuluja.

| (8) | Määrittäessään Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 33.1 artiklan mukaisesti EKP:n nettovoitosta yleisrahastoon siirrettävän määrän EKP:n neuvoston tulisi ottaa huomioon, että se osa nettovoitosta, joka vastaa liikkeeseen lasketuista euroseteleistä ja arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman, CBPP3-ohjelman ja ABSPP-ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereista saatavaa tuloa, olisi jaettava kansallisille keskuspankeille kokonaan, |
| --- | --- |

(8)

Määrittäessään Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) 33.1 artiklan mukaisesti EKP:n nettovoitosta yleisrahastoon siirrettävän määrän EKP:n neuvoston tulisi ottaa huomioon, että se osa nettovoitosta, joka vastaa liikkeeseen lasketuista euroseteleistä ja arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman, CBPP3-ohjelman ja ABSPP-ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereista saatavaa tuloa, olisi jaettava kansallisille keskuspankeille kokonaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| a) | ’kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

a)

’kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro;

| b) | ’liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvillä eurojärjestelmän sisäisillä saldoilla’ kansallisen keskuspankin ja EKP:n sekä kansallisen keskuspankin ja toisen kansallisen keskuspankin välisiä saamisia ja velkoja, jotka johtuvat päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan soveltamisesta, |
| --- | --- |

b)

’liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvillä eurojärjestelmän sisäisillä saldoilla’ kansallisen keskuspankin ja EKP:n sekä kansallisen keskuspankin ja toisen kansallisen keskuspankin välisiä saamisia ja velkoja, jotka johtuvat päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan soveltamisesta,

| c) | ’EKP:n liikkeeseen lasketuista euroseteleistä saamalla tulolla’ tuloa, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille, kansallisiin keskuspankkeihin kohdistuville saamisille päätöksen EKP/2010/23 2 artiklan perusteella suoritettavista koroista. |
| --- | --- |

c)

’EKP:n liikkeeseen lasketuista euroseteleistä saamalla tulolla’ tuloa, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille, kansallisiin keskuspankkeihin kohdistuville saamisille päätöksen EKP/2010/23 2 artiklan perusteella suoritettavista koroista.

| d) | ’EKP:n arvopapereista saamalla tulolla’ nettotuloja, jotka kertyvät EKP:n i) arvoperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti päätöksen EKP/2010/5 (6) nojalla ostamista arvopapereista, ii) CBPP3-ohjelman mukaisesti päätöksen EKP/2014/40 nojalla ostamista katetuista joukkovelkakirjalainoista ja iii) ABSPP-ohjelman mukaisesti päätöksen EKP/2014/45 nojalla ostamista omaisuusvakuudellisista arvopapereista. |
| --- | --- |

d)

’EKP:n arvopapereista saamalla tulolla’ nettotuloja, jotka kertyvät EKP:n i) arvoperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti päätöksen EKP/2010/5 (6) nojalla ostamista arvopapereista, ii) CBPP3-ohjelman mukaisesti päätöksen EKP/2014/40 nojalla ostamista katetuista joukkovelkakirjalainoista ja iii) ABSPP-ohjelman mukaisesti päätöksen EKP/2014/45 nojalla ostamista omaisuusvakuudellisista arvopapereista.

2 artikla

EKP:n liikkeeseen lasketuista euroseteleistä sekä arvopapereista saaman tulon väliaikainen jakaminen

1.   Kansallisille keskuspankeille syntyy oikeus EKP:n liikkeeseen lasketuista euroseteleistä ja arvopapereista saamaan tuloon kokonaisuudessaan sinä tilikautena, jolta se on kertynyt, ja se jaetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n merkitystä pääomasta.

2.   Jollei EKP:n neuvosto päätä toisin, EKP jakaa liikkeeseen lasketuista euroseteistä ja arvopapereista kunakin tilivuonna kertyneen tulon kansallisille keskuspankeille seuraavan vuoden tammikuun viimeisenä työpäivänä.

3.   EKP:n liikkeeseen lasketuista euroseteleistä saaman tulon määrästä voidaan EKP:n neuvoston EKPJ:n perussäännön mukaisesti tekemällä päätöksellä vähentää ne kulut, joita EKP:lle on koitunut euroseteleiden liikkeeseen laskemisesta ja käsittelemisestä.

3 artikla

Poikkeus 2 artiklasta

Poiketen 2 artiklasta EKP päättää ennen tilikauden päättymistä, jätetäänkö 2 artiklassa tarkoitetut tulot kokonaan tai osittain jakamatta sen varmistamiseksi, että jaettavan tulon määrä ei ylitä EKP:n nettovoittoa kyseiseltä vuodelta. Tällainen päätös on tehtävä, jos EKP:n neuvosto katsoo johtokunnan valmisteleman perustellun arvion nojalla, että EKP:n vuositulos on tappiollinen tai että sen nettovoitto on pienempi kuin 2 artiklassa tarkoitetun tulon arvioitu määrä. EKP:n neuvosto voi ennen tilikauden päättymistä päättää, että kyseisessä artiklassa tarkoitettu EKP:n tulo siirretään kokonaan tai osittain valuuttakursseista, koroista, ja kullan hinnasta johtuvien riskien tai luottoriskien varalta tehtävään varaukseen.

4 artikla

Voimaantulo ja kumoaminen

1.   Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2014.

2.   Kumotaan päätös EKP/2010/24 31 päivästä joulukuuta 2014.

3.   Päätökseen EKP/2010/24 tehtyjen viittausten katsotaan koskevan tätä päätöstä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 15 päivänä joulukuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  Päätös EKP/2010/24, annettu 25 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan keskuspankin liikkeeseen lasketuista euroseteleistä sekä arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereista saaman tulon väliaikaisesta jakamisesta (EUVL L 6, 11.1.2011, s. 35).

1

(2)  Päätös EKP/2014/40, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, katettujen joukkovelkakirjalainojen kolmannen osto-ohjelman toteutuksesta (EUVL L 335, 22.11.2014, s. 22).

2

(3)  Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/5, annettu 19 päivänä marraskuuta 2014, omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2014/45) (EUVL L 1, 6.1.2015, s. 4).

3

(4)  Päätös EKP/2010/29, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 26).

4

(5)  Päätös EKP/2010/23, annettu 25 päivänä marraskuuta 2010, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (EUVL L 35, 9.2.2011, s. 17).

5

(6)  Päätös EKP/2010/5, annettu 14 päivänä toukokuuta 2010, arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman perustamisesta (EUVL L 124, 20.5.2010, s. 8).

6

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/27

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/299,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2015,

kohdennettuihin pitempiaikaisiin rahoitusoperaatioihin liittyvistä toimenpiteistä annetun päätöksen EKP/2014/34 muuttamisesta (EKP/2015/5)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan, 12.1 artiklan, 18.1 artiklan toisen luetelmakohdan ja 34.1 artiklan toisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetut suuntaviivat EKP/2011/14 (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. |
| --- | --- |

(1)

Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan.

| (2) | Kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden tehokkuuden tukemiseksi EKP:n neuvosto päätti 22 päivänä tammikuuta 2015 poistaa perusrahoitusoperaatioiden korkoon lisättävän 10 peruspisteen marginaalin maaliskuun 2015 ja kesäkuun 2016 välisenä aikana toteutettavien kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden osalta. Marginaalin poistaminen liittyy siihen, että laitosten markkinalähtöisten rahoitusinstrumenttien preemiot ovat laskeneet kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden käyttöönoton jälkeen 5 päivänä kesäkuuta 2014. Tämä päätös ei vaikuta syyskuussa ja joulukuussa 2014 toteutettujen ensimmäisten kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden korkoon. Tämä korko säilyy muuttumattomana, eli korko vahvistetaan kunkin operaation koko voimassaoloajaksi, ja se on asianomaisen kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation huutokauppailmoituksen aikana voimassa oleva perusrahoitusoperaatioiden korko plus 10 peruspisteen kiinteä marginaali. |
| --- | --- |

(2)

Kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden tehokkuuden tukemiseksi EKP:n neuvosto päätti 22 päivänä tammikuuta 2015 poistaa perusrahoitusoperaatioiden korkoon lisättävän 10 peruspisteen marginaalin maaliskuun 2015 ja kesäkuun 2016 välisenä aikana toteutettavien kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden osalta. Marginaalin poistaminen liittyy siihen, että laitosten markkinalähtöisten rahoitusinstrumenttien preemiot ovat laskeneet kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden käyttöönoton jälkeen 5 päivänä kesäkuuta 2014. Tämä päätös ei vaikuta syyskuussa ja joulukuussa 2014 toteutettujen ensimmäisten kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden korkoon. Tämä korko säilyy muuttumattomana, eli korko vahvistetaan kunkin operaation koko voimassaoloajaksi, ja se on asianomaisen kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation huutokauppailmoituksen aikana voimassa oleva perusrahoitusoperaatioiden korko plus 10 peruspisteen kiinteä marginaali.

| (3) | Lisäksi päätökseen EKP/2014/34 (2) on tarpeen tehdä pieniä tarkistuksia. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi päätökseen EKP/2014/34 (2) on tarpeen tehdä pieniä tarkistuksia.

| (4) | Tästä syystä päätös EKP/2014/34 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Tästä syystä päätös EKP/2014/34 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan päätös EKP/2014/34 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 5 artikla seuraavasti:
  ”5 artikla
  Korko
  Syyskuussa 2014 ja joulukuussa 2014 toteutettujen kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden osalta sovellettava korko vahvistetaan kunkin operaation koko voimassaoloajaksi, ja se on asianomaisen kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation huutokauppailmoituksen aikana voimassa oleva perusrahoitusoperaatioiden korko plus 10 peruspisteen kiinteä marginaali. Maaliskuun 2015 ja kesäkuun 2016 välisenä aikana toteutettavien pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden osalta sovellettava korko vahvistetaan kunkin operaation koko voimassaoloajaksi ja se on asianomaisen kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation huutokauppailmoituksen aikana voimassa oleva perusrahoitusoperaatioiden korko.
  Korko maksetaan operaation maturiteetin päättyessä tai aikaistetun takaisinmaksun yhteydessä siten kuin 6 ja 7 artiklassa soveltuvin osin säädetään.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Korko

Syyskuussa 2014 ja joulukuussa 2014 toteutettujen kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden osalta sovellettava korko vahvistetaan kunkin operaation koko voimassaoloajaksi, ja se on asianomaisen kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation huutokauppailmoituksen aikana voimassa oleva perusrahoitusoperaatioiden korko plus 10 peruspisteen kiinteä marginaali. Maaliskuun 2015 ja kesäkuun 2016 välisenä aikana toteutettavien pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden osalta sovellettava korko vahvistetaan kunkin operaation koko voimassaoloajaksi ja se on asianomaisen kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation huutokauppailmoituksen aikana voimassa oleva perusrahoitusoperaatioiden korko.

Korko maksetaan operaation maturiteetin päättyessä tai aikaistetun takaisinmaksun yhteydessä siten kuin 6 ja 7 artiklassa soveltuvin osin säädetään.”

| 2. | Korvataan liitteessä I olevan 1 kohdan (luottorajojen laskeminen) toinen taulukko seuraavasti:








  ”K | TLTRO-kuukausi | Kiintiönmäärityksen viitekuukausi | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Maaliskuu 2015 | Tammikuu 2015 | NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLtammikuu

  2015 |
| 4 | Kesäkuu 2015 | Huhtikuu 2015 | NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLhuhtikuu

  2015 |
| 5 | Syyskuu 2015 | Heinäkuu 2015 | NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLheinäkuu

  2015 |
| 6 | Joulukuu 2015 | Lokakuu 2015 | NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLlokakuu

  2015 |
| 7 | Maaliskuu 2016 | Tammikuu 2016 | NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLtammikuu

  2016 |
| 8 | Kesäkuu 2016 | Huhtikuu 2016 | NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLhuhtikuu

  2016” |

2.

Korvataan liitteessä I olevan 1 kohdan (luottorajojen laskeminen) toinen taulukko seuraavasti:

”K

TLTRO-kuukausi

Kiintiönmäärityksen viitekuukausi

CNLk

3

Maaliskuu 2015

Tammikuu 2015

NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLtammikuu

  2015

4

Kesäkuu 2015

Huhtikuu 2015

NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLhuhtikuu

  2015

5

Syyskuu 2015

Heinäkuu 2015

NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLheinäkuu

  2015

6

Joulukuu 2015

Lokakuu 2015

NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLlokakuu

  2015

7

Maaliskuu 2016

Tammikuu 2016

NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLtammikuu

  2016

8

Kesäkuu 2016

Huhtikuu 2016

NLtoukokuu

  2014 + NLkesäkuu

  2014 + ... + NLhuhtikuu

  2016”

| 3. | Korvataan liitteessä I olevassa 2 kohdassa (pakollisten aikaistettujen takaisinmaksujen laskeminen) kaava ”Osallistujan pakollinen aikaistettu takaisinmaksu syyskuussa 2016” seuraavasti:

  , if |
| --- | --- |

3.

Korvataan liitteessä I olevassa 2 kohdassa (pakollisten aikaistettujen takaisinmaksujen laskeminen) kaava ”Osallistujan pakollinen aikaistettu takaisinmaksu syyskuussa 2016” seuraavasti:

Formula, ifFormula

| 4. | Korvataan liitteessä I kolmas alaviite seuraavasti:
  ”Maaliskuussa 2015 toteutettavan kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation (k = 3) osalta rajoitus on C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.” |
| --- | --- |

4.

Korvataan liitteessä I kolmas alaviite seuraavasti:

”Maaliskuussa 2015 toteutettavan kohdennetun pitempiaikaisen rahoitusoperaation (k = 3) osalta rajoitus on C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.”

| 5. | Korvataan liitteessä II neljäs alaviite seuraavasti:
  ”Asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaista yritysten holdingyhtiöiden luokittelua sektoreihin on muutettu asetuksella (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) siten, että on otettu huomioon kansainvälisten tilastostandardien muuttuminen. Asetuksen (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) nojalla yritysten holdingyhtiöt luokitellaan rahoituslaitoksiksi. TLTRO-raportoinnin on tarkoitus olla tasetilastokäytännön mukaista: joulukuuta 2014 koskevista tiedoista alkaen tällaisille holdingyhtiöille myönnettyjä lainoja ei enää raportoida, ja tästä aiheutuvat muutokset tulee ilmoittaa.” |
| --- | --- |

5.

Korvataan liitteessä II neljäs alaviite seuraavasti:

”Asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaista yritysten holdingyhtiöiden luokittelua sektoreihin on muutettu asetuksella (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) siten, että on otettu huomioon kansainvälisten tilastostandardien muuttuminen. Asetuksen (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) nojalla yritysten holdingyhtiöt luokitellaan rahoituslaitoksiksi. TLTRO-raportoinnin on tarkoitus olla tasetilastokäytännön mukaista: joulukuuta 2014 koskevista tiedoista alkaen tällaisille holdingyhtiöille myönnettyjä lainoja ei enää raportoida, ja tästä aiheutuvat muutokset tulee ilmoittaa.”

| 6. | Korvataan liitteessä II kolmastoista alaviite seuraavasti:
  ”Joulukuussa 2014 tapahtuneen luokitusmuutoksen johdosta yritysten holdingyhtiöt luokitellaan rahoituslaitoksiksi. Tämän muutoksen vaikutukset ilmoitetaan kohdassa 3.2C.” |
| --- | --- |

6.

Korvataan liitteessä II kolmastoista alaviite seuraavasti:

”Joulukuussa 2014 tapahtuneen luokitusmuutoksen johdosta yritysten holdingyhtiöt luokitellaan rahoituslaitoksiksi. Tämän muutoksen vaikutukset ilmoitetaan kohdassa 3.2C.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 10 päivänä helmikuuta 2015.

Tehty Frankfurt am Mainissa 10 päivänä helmikuuta 2015.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Päätös EKP/2014/34, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2014, kohdennettuihin pitempiaikaisiin rahoitusoperaatioihin liittyvistä toimenpiteistä (EUVL L 258, 29.8.2014, s. 11).

2

---

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/29

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2015/300,

annettu 10 päivänä helmikuuta 2015,

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuudesta (EKP/2015/6)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön sekä erityisesti sen 3.1 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan, 12.1 ja 18 artiklan sekä 34.1 artiklan toisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 20 päivänä syyskuuta 2011 annetut suuntaviivat EKP/2011/14 (1) ja erityisesti niiden liitteessä I olevan 1.6, 6.3.1 ja 6.3.2 ja 6.4.2 kohdan,

ottaa huomioon eurojärjestelmän rahoitusoperaatioihin sekä vakuuskelpoisuuteen liittyvistä väliaikaisista lisätoimenpiteistä ja suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2014 annetut suuntaviivat EKP/2014/31 (2) ja erityisesti niiden 1 artiklan 3 kohdan sekä 6 ja 8 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’kansalliset keskuspankit’), voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I täsmennetään omaisuuserien vakuuskelpoisuusvaatimukset, joita tavallisesti sovelletaan eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 18.1 artiklassa määrätään, että Euroopan keskuspankki (EKP) ja niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’kansalliset keskuspankit’), voivat tehdä luottotoimia luottolaitosten ja muiden markkinaosapuolten kanssa ja että luottoa annettaessa vakuuksien on oltava riittävät. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I täsmennetään omaisuuserien vakuuskelpoisuusvaatimukset, joita tavallisesti sovelletaan eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa.

| (2) | Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.3.1 kohdan mukaan eurojärjestelmä pidättää itsellään oikeuden ratkaista minkä tahansa merkitykselliseksi katsomansa tiedon perusteella, täyttävätkö liikkeeseenlaskut, liikkeeseenlaskijat, velalliset tai takaajat sen asettamat tiukat luottokelpoisuusvaatimukset. Lisäksi eurojärjestelmässä sovellettavat luottokelpoisuuden alarajaa koskevat vähimmäisvaatimukset on vahvistettu suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.3.2 kohdan mukaisissa, tiettyjä jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä koskevissa eurojärjestelmän luotonriskinarvioinnin säännöissä. |
| --- | --- |

(2)

Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 1.6 kohdan mukaan EKP:n neuvosto voi milloin tahansa muuttaa niitä välineitä, ehtoja, vaatimuksia ja menettelyjä, joilla eurojärjestelmän rahapoliittisia operaatioita toteutetaan. Suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.3.1 kohdan mukaan eurojärjestelmä pidättää itsellään oikeuden ratkaista minkä tahansa merkitykselliseksi katsomansa tiedon perusteella, täyttävätkö liikkeeseenlaskut, liikkeeseenlaskijat, velalliset tai takaajat sen asettamat tiukat luottokelpoisuusvaatimukset. Lisäksi eurojärjestelmässä sovellettavat luottokelpoisuuden alarajaa koskevat vähimmäisvaatimukset on vahvistettu suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.3.2 kohdan mukaisissa, tiettyjä jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä koskevissa eurojärjestelmän luotonriskinarvioinnin säännöissä.

| (3) | Eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamatta jättäminen Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumenttehin oli poikkeuksellinen ja väliaikainen toimenpide, josta EKP:n neuvosto alun perin päätti 6 päivänä toukokuuta 2010 ja joka perustui EKP:n neuvoston myönteiseen arvioon Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelman noudattamisesta. Tuolloin EKP:n neuvosto otti huomioon, että Helleenien tasavalta on hyväksynyt EKP:n neuvoston tarkoituksenmukaiseksi katsoman ohjelman ja että näin ollen Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemat tai takaamat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit säilyvät luottoriskin hallinnan näkökulmasta vakuuskelpoisuudeltaan riittävän hyvinä, jotta ne voidaan edelleen hyväksyä vakuudeksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa riippumatta niiden ulkoisista luottoluokituksista. Lisäksi EKP:n neuvosto otti huomioon Kreikan hallituksen vahvan sitoutumisen ohjelman täysimääräiseen täytäntöönpanoon (3). |
| --- | --- |

(3)

Eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamatta jättäminen Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumenttehin oli poikkeuksellinen ja väliaikainen toimenpide, josta EKP:n neuvosto alun perin päätti 6 päivänä toukokuuta 2010 ja joka perustui EKP:n neuvoston myönteiseen arvioon Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelman noudattamisesta. Tuolloin EKP:n neuvosto otti huomioon, että Helleenien tasavalta on hyväksynyt EKP:n neuvoston tarkoituksenmukaiseksi katsoman ohjelman ja että näin ollen Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemat tai takaamat jälkimarkkinakelpoiset velkainstrumentit säilyvät luottoriskin hallinnan näkökulmasta vakuuskelpoisuudeltaan riittävän hyvinä, jotta ne voidaan edelleen hyväksyä vakuudeksi eurojärjestelmän rahapoliittisissa operaatioissa riippumatta niiden ulkoisista luottoluokituksista. Lisäksi EKP:n neuvosto otti huomioon Kreikan hallituksen vahvan sitoutumisen ohjelman täysimääräiseen täytäntöönpanoon (3).

| (4) | Suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan mukaan eurojärjestelmän määrittämää luottokelpoisuuden alarajaa ei sovelleta jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai täysimääräisenä takaajana on Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelman kohteena oleva euroalueeseen kuuluva jäsenvaltio, paitsi jos EKP:n neuvosto päättää, että kyseessä oleva jäsenvaltio ei noudata rahoitustuen ja/tai makrotaloudellisen ohjelman ehdollisuutta. Samojen suuntaviivojen 1 artiklan 3 kohdan mukaan Helleenien tasavaltaa pidetään suuntaviivojen 6 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklaa sovellettaessa euroalueeseen kuuluvana jäsenvaltiona, joka noudattaa Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa. |
| --- | --- |

(4)

Suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan mukaan eurojärjestelmän määrittämää luottokelpoisuuden alarajaa ei sovelleta jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai täysimääräisenä takaajana on Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelman kohteena oleva euroalueeseen kuuluva jäsenvaltio, paitsi jos EKP:n neuvosto päättää, että kyseessä oleva jäsenvaltio ei noudata rahoitustuen ja/tai makrotaloudellisen ohjelman ehdollisuutta. Samojen suuntaviivojen 1 artiklan 3 kohdan mukaan Helleenien tasavaltaa pidetään suuntaviivojen 6 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklaa sovellettaessa euroalueeseen kuuluvana jäsenvaltiona, joka noudattaa Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa.

| (5) | EKP:n neuvosto on tehnyt saatavilla olevien tietojen perusteella arvionsa, jonka mukaan tällä hetkellä ei ole mahdollista olettaa, että Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaan liittyvän tarkistuksen lopputulos voisi olla Helleenien tasavallalle myönteinen. Tämän vuoksi Helleenien tasavallan ei enää voida katsoa noudattavan ohjelman ehdollisuutta, ja sen johdosta edellytykset eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajan väliaikaiselle soveltamatta jättämiselle eivät suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla enää täyty. Näin ollen EKP:n neuvoston on päättänyt, että eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa sovelletaan Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin, |
| --- | --- |

(5)

EKP:n neuvosto on tehnyt saatavilla olevien tietojen perusteella arvionsa, jonka mukaan tällä hetkellä ei ole mahdollista olettaa, että Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaan liittyvän tarkistuksen lopputulos voisi olla Helleenien tasavallalle myönteinen. Tämän vuoksi Helleenien tasavallan ei enää voida katsoa noudattavan ohjelman ehdollisuutta, ja sen johdosta edellytykset eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajan väliaikaiselle soveltamatta jättämiselle eivät suuntaviivojen EKP/2014/31 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla enää täyty. Näin ollen EKP:n neuvoston on päättänyt, että eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa sovelletaan Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemien tai täysimääräisesti takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuus

1.   Sovellettaessa suuntaviivojen EKP/2014/31 6 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklaa Helleenien tasavaltaa ei enää pidetä euroalueeseen kuuluvana jäsenvaltiona, joka noudattaa Euroopan unionin/Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelmaa.

2.   Eurojärjestelmän luottokelpoisuuden alarajaa koskevia vähimmäisvaatimuksia, sellaisina kuin ne on vahvistettu suuntaviivojen EKP/2011/14 liitteessä I olevan 6.3.2 kohdan mukaisissa, tiettyjä jälkimarkkinakelpoisia omaisuuseriä koskevissa eurojärjestelmän luotonriskinarvioinnin säännöissä, sovelletaan Helleenien tasavallan liikkeeseen laskemiin tai täysimääräisesti takaamiin jälkimarkkinakelpoisiin velkainstrumentteihin.

3.   Jos tämän päätöksen, suuntaviivojen EKP/2011/14 ja suuntaviivojen EKP/2014/31 säännökset, sellaisina kuin kansalliset keskuspankit ovat panneet ne täytäntöön kansallisella tasolla, poikkeavat toisistaan, sovelletaan tätä päätöstä.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 11 päivänä helmikuuta 2015.

Tehty Frankfurt am Mainissa 10 päivänä helmikuuta 2015.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  EUVL L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  EUVL L 240, 13.8.2014, s. 28.

2

(3)  Ks. päätös EKP/2010/3, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, Kreikan valtion liikkeeseen laskemien tai takaamien jälkimarkkinakelpoisten velkainstrumenttien vakuuskelpoisuutta koskevista väliaikaisista toimenpiteistä, johdanto-osan 4 perustelukappale (EUVL L 117, 11.5.2010, s. 102).

3

---

Oikaisuja

| 25.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/31

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 41, 14. helmikuuta 2003
  )

Sivulla 29, 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa:

on:

”Jos pyyntö evätään sillä perusteella, että pyyntö koskee valmisteilla olevaa aineistoa, viranomaisen on tietoja pyytäneen henkilön pyynnöstä ilmoitettava aineistoa valmistelevan elimen nimi sekä aineiston arvioitu valmistumisaika.”

pitää olla:

”Jos pyyntö evätään sillä perusteella, että pyyntö koskee valmisteilla olevaa aineistoa, viranomaisen on ilmoitettava aineistoa valmistelevan elimen nimi sekä aineiston arvioitu valmistumisaika.”

---