# Uradni list C 70/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 70 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5827. februar 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 70

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5827. februar 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 070/01 | Začetek postopka (Zadeva M.7278 – General Electric / ALSTOM (Thermal Power – Renewable Power & Grid business)) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 070/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7497 – Daimler/Kamaz/JV) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 070/01

Začetek postopka (Zadeva M.7278 – General Electric / ALSTOM (Thermal Power – Renewable Power & Grid business)) (
  1
  )

1

1

2015/C 070/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7497 – Daimler/Kamaz/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2015/C 070/03 | Sklep Sveta z dne 17. februarja 2015 o imenovanju treh članov Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov | 2 |
| 2015/C 070/04 | Sklep Sveta z dne 17. februarja 2015 o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov | 4 |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 070/05 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2015/C 070/06 | Seznam pristanišč v državah članicah EU, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2015/C 070/03

Sklep Sveta z dne 17. februarja 2015 o imenovanju treh članov Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

2

2015/C 070/04

Sklep Sveta z dne 17. februarja 2015 o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

4

Evropska komisija

2015/C 070/05

Menjalni tečaji eura

5

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2015/C 070/06

Seznam pristanišč v državah članicah EU, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008

6

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 070/07 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 10 |
| 2015/C 070/08 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 16 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2015/C 070/07

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

10

2015/C 070/08

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/1

---

Začetek postopka

(Zadeva M.7278 – General Electric / ALSTOM (Thermal Power – Renewable Power & Grid business))

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 70/01)

Dne 23. februarja 2015 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedenega primera po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža resne dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo in ne posega v končno odločitev o primeru. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004 (1).

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Da bi bile pripombe v celoti upoštevane, jih mora Komisija prejeti najpozneje v 15 dneh po datumu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po telefaksu (+32 22964301) ali pošti pod sklicno številko M.7278 – General Electric / ALSTOM (Thermal Power – Renewable Power & Grid business) na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7497 – Daimler/Kamaz/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 70/02)

Komisija se je 23. februarja 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7497. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7497. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/2

---

SKLEP SVETA

z dne 17. februarja 2015

o imenovanju treh članov Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

(2015/C 70/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa št. 235/2008/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (1) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2012 sprejel Sklep 2012/59/EU (2), s katerim so bili s 23. marcem 2012 imenovani trije člani Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: organ) za obdobje treh let. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2012 sprejel Sklep 2012/59/EU (2), s katerim so bili s 23. marcem 2012 imenovani trije člani Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: organ) za obdobje treh let.

| (2) | Zato je treba imenovati tri nove člane, ki bodo mandat nastopili po izteku navedenih mandatov. Zaradi uskladitve mandatov vseh novih članov organa bi morali nastopiti mandat s 1. februarjem 2015. |
| --- | --- |

(2)

Zato je treba imenovati tri nove člane, ki bodo mandat nastopili po izteku navedenih mandatov. Zaradi uskladitve mandatov vseh novih članov organa bi morali nastopiti mandat s 1. februarjem 2015.

| (3) | V skladu s členom 3(2) Sklepa št. 235/2008/ES se člani izberejo med strokovnjaki z izjemnimi izkušnjami na področju statistike – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(2) Sklepa št. 235/2008/ES se člani izberejo med strokovnjaki z izjemnimi izkušnjami na področju statistike –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Naslednje osebe so s 1. februarjem 2015 imenovane za člane Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, kjer za obdobje treh let zastopajo Svet:

| — | Günter KOPSCH |
| --- | --- |

—

Günter KOPSCH

| — | Pilar MARTÍN-GUZMÁN |
| --- | --- |

—

Pilar MARTÍN-GUZMÁN

| — | Enrico GIOVANNINI. |
| --- | --- |

—

Enrico GIOVANNINI.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. februarja 2015

Za Svet

Predsednik

J. REIRS

---

(1)  UL L 73, 15.3.2008, str. 17.

1

(2)  Sklep Sveta 2012/59/EU z dne 24. januarja 2012 o imenovanju treh članov Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (UL L 30, 2.2.2012, str. 17).

2

---

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/4

---

SKLEP SVETA

z dne 17. februarja 2015

o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

(2015/C 70/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa št. 235/2008/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (1) in zlasti člena 3 Sklepa,

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. januarja 2012 sprejel Sklep 2012/42/EU (2), s katerim je bil s 23. marcem 2012 Thomas WIESER imenovan za predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za obdobje treh let. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. januarja 2012 sprejel Sklep 2012/42/EU (2), s katerim je bil s 23. marcem 2012 Thomas WIESER imenovan za predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za obdobje treh let.

| (2) | Zato je treba imenovati novega predsednika, ki mandat nastopi po izteku mandata, ki se je pričel 23. marca 2012. Zaradi uskladitve vseh mandatov novih članov organa bi moral novi predsednik mandat nastopiti s 1. februarjem 2015. |
| --- | --- |

(2)

Zato je treba imenovati novega predsednika, ki mandat nastopi po izteku mandata, ki se je pričel 23. marca 2012. Zaradi uskladitve vseh mandatov novih članov organa bi moral novi predsednik mandat nastopiti s 1. februarjem 2015.

| (3) | Člen 3(3) Sklepa št. 235/2008/ES določa, da predsednik ne sme biti član niti nacionalnega statističnega organa niti Komisije – |
| --- | --- |

(3)

Člen 3(3) Sklepa št. 235/2008/ES določa, da predsednik ne sme biti član niti nacionalnega statističnega organa niti Komisije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Martti HETEMÄKI je s 1. februarjem 2015 imenovan za predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za obdobje treh let.

Člen 2

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. februarja 2015

Za Svet

Predsednik

J. REIRS

---

(1)  UL L 73, 15.3.2008, str. 17.

1

(2)  Sklep Sveta 2012/42/EU z dne 24. januarja 2012 o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (UL L 24, 27.1.2012, str. 11).

2

---

Evropska komisija

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. februarja 2015

(2015/C 70/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1317 |
| JPY | japonski jen | 134,54 |
| DKK | danska krona | 7,4679 |
| GBP | funt šterling | 0,73010 |
| SEK | švedska krona | 9,4146 |
| CHF | švicarski frank | 1,0745 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,5640 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,515 |
| HUF | madžarski forint | 302,88 |
| PLN | poljski zlot | 4,1535 |
| RON | romunski leu | 4,4278 |
| TRY | turška lira | 2,8085 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4357 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4112 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7760 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,4919 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5293 |
| KRW | južnokorejski won | 1 240,60 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,9381 |
| CNY | kitajski juan | 7,0831 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6965 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 537,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0483 |
| PHP | filipinski peso | 49,767 |
| RUB | ruski rubelj | 68,8165 |
| THB | tajski bat | 36,570 |
| BRL | brazilski real | 3,2264 |
| MXN | mehiški peso | 16,8425 |
| INR | indijska rupija | 69,8838 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1317

JPY

japonski jen

134,54

DKK

danska krona

7,4679

GBP

funt šterling

0,73010

SEK

švedska krona

9,4146

CHF

švicarski frank

1,0745

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,5640

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,515

HUF

madžarski forint

302,88

PLN

poljski zlot

4,1535

RON

romunski leu

4,4278

TRY

turška lira

2,8085

AUD

avstralski dolar

1,4357

CAD

kanadski dolar

1,4112

HKD

hongkonški dolar

8,7760

NZD

novozelandski dolar

1,4919

SGD

singapurski dolar

1,5293

KRW

južnokorejski won

1 240,60

ZAR

južnoafriški rand

12,9381

CNY

kitajski juan

7,0831

HRK

hrvaška kuna

7,6965

IDR

indonezijska rupija

14 537,82

MYR

malezijski ringit

4,0483

PHP

filipinski peso

49,767

RUB

ruski rubelj

68,8165

THB

tajski bat

36,570

BRL

brazilski real

3,2264

MXN

mehiški peso

16,8425

INR

indijska rupija

69,8838

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/6

---

Seznam pristanišč v državah članicah EU, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008

(2015/C 70/06)

Objava seznama je v skladu s členom 5(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1).

| Država članica | Določena pristanišča |
| --- | --- |
| Belgija | Oostende
  Zeebrugge |
| Bolgarija | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| Danska | Esbjerg
  Fredericia
  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande (2)

  København
  Skagen
  Strandby (2)

  Thyborøn (2)

  Aalborg
  Aarhus |
| Nemčija | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Sassnitz/Mukran (pretovarjanje ni dovoljeno) |
| Estonija | Trenutno nobeno |
| Irska | Killybegs (2)

  Castletownbere (2) |
| Grčija | Πειραιάς (Pirej)
  Θεσσαλονίκη (Solun) |
| Španija | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Barbate (2) (pretovarjanje in iztovarjanje nista dovoljena)
  Barcelona
  Bilbao
  Cádiz
  Kartagena
  Castellón
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marin
  Palma de Mallorca (2)

  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencia
  Vigo (Área Portuaria)
  Vilagarcía de Arousa |
| Francija | Celinska Francija:
  Bordeaux
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg (2)

  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Marseille Fos-sur-Mer
  Čezmorska Francija:
  Le Port (Réunion)
  Fort de France (Martinique) (2)

  Port de Jarry (Guadeloupe) (2)

  Port du Larivot (Gvajana) (2) |
| Hrvaška | Trenutno nobeno |
| Italija | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genova
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Neapelj
  Olbia
  Palermo
  Ravena
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trst
  Benetke |
| Ciper | Λεμεσός (Limassol) |
| Latvija | Rīga
  Ventspils |
| Litva | Klaipėda |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf) |
| Nizozemska | Den Helder (4)

  Eemshaven
  Ijmuiden
  Harlingen
  Scheveningen (2)

  Velsen-Noord
  Vlissingen |
| Poljska | Gdansk
  Gdynia
  Szczecin
  Świnoujście |
| Portugalska | Aveiro
  Lizbona
  Peniche
  Porto
  Setúbal
  Sines
  Viana do Castelo
  Azori:
  Horta
  Ponta Delgada
  Madeira:
  Caniçal |
| Romunija | Constanța |
| Slovenija | Trenutno nobeno |
| Finska | Trenutno nobeno |
| Švedska | Ellös (2)

  Göteborg (5)

  Karlskrona Saltö (2) / (4) / (5)

  Karlskrona Handelshamnen (2) / (4) / (5)

  Kungshamn (2)

  Lysekil (2) / (4)

  Mollösund (2)

  Nogersund (2) / (4) / (5)

  Rönnäng (2) / (4)

  Simrishamn (2) / (4) / (5)

  Slite (2) / (4) / (5)

  Smögen (2) / (4) / (5)

  Strömstad (2) / (4)

  Trelleborg (2) / (4) / (5)

  Träslövsläge (2)

  Västervik (2) / (4) / (5)

  Wallhamn (2) / (4) / (5) |
| Združeno kraljestvo | Aberdeen (2) / (3)

  Dundee (2) (samo dostop do pristaniških storitev)
  Falmouth
  Fraserburgh (2) / (3)

  Grangemouth (2) (samo dostop do pristaniških storitev)
  Greenock (2) (samo dostop do pristaniških storitev)
  Grimsby
  Hull
  Immingham
  Invergordon (2) (samo dostop do pristaniških storitev)
  Kinlochbervie (2) / (3)

  Leith (2) (samo dostop do pristaniških storitev)
  Lerwick (2) / (3)

  Lochinver (2) / (3)

  Methel (2) (samo dostop do pristaniških storitev)
  Peterhead
  Plymouth (2) / (3)

  Scrabster (2) / (3)

  Stornoway (2) (samo dostop do pristaniških storitev)
  Ullapool (2) / (3) |

Država članica

Določena pristanišča

Belgija

Oostende

Zeebrugge

Bolgarija

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Danska

Esbjerg

Fredericia

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande (2)

København

Skagen

Strandby (2)

Thyborøn (2)

Aalborg

Aarhus

Nemčija

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (pretovarjanje ni dovoljeno)

Sassnitz/Mukran (pretovarjanje ni dovoljeno)

Estonija

Trenutno nobeno

Irska

Killybegs (2)

Castletownbere (2)

Grčija

Πειραιάς (Pirej)

Θεσσαλονίκη (Solun)

Španija

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Barbate (2) (pretovarjanje in iztovarjanje nista dovoljena)

Barcelona

Bilbao

Cádiz

Kartagena

Castellón

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marin

Palma de Mallorca (2)

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencia

Vigo (Área Portuaria)

Vilagarcía de Arousa

Francija

Celinska Francija:

Bordeaux

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg (2)

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Marseille Fos-sur-Mer

Čezmorska Francija:

Le Port (Réunion)

Fort de France (Martinique) (2)

Port de Jarry (Guadeloupe) (2)

Port du Larivot (Gvajana) (2)

Hrvaška

Trenutno nobeno

Italija

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genova

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Neapelj

Olbia

Palermo

Ravena

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trst

Benetke

Ciper

Λεμεσός (Limassol)

Latvija

Rīga

Ventspils

Litva

Klaipėda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Nizozemska

Den Helder (4)

Eemshaven

Ijmuiden

Harlingen

Scheveningen (2)

Velsen-Noord

Vlissingen

Poljska

Gdansk

Gdynia

Szczecin

Świnoujście

Portugalska

Aveiro

Lizbona

Peniche

Porto

Setúbal

Sines

Viana do Castelo

Azori:

Horta

Ponta Delgada

Madeira:

Caniçal

Romunija

Constanța

Slovenija

Trenutno nobeno

Finska

Trenutno nobeno

Švedska

Ellös (2)

Göteborg (5)

Karlskrona Saltö (2) / (4) / (5)

Karlskrona Handelshamnen (2) / (4) / (5)

Kungshamn (2)

Lysekil (2) / (4)

Mollösund (2)

Nogersund (2) / (4) / (5)

Rönnäng (2) / (4)

Simrishamn (2) / (4) / (5)

Slite (2) / (4) / (5)

Smögen (2) / (4) / (5)

Strömstad (2) / (4)

Trelleborg (2) / (4) / (5)

Träslövsläge (2)

Västervik (2) / (4) / (5)

Wallhamn (2) / (4) / (5)

Združeno kraljestvo

Aberdeen (2) / (3)

Dundee (2) (samo dostop do pristaniških storitev)

Falmouth

Fraserburgh (2) / (3)

Grangemouth (2) (samo dostop do pristaniških storitev)

Greenock (2) (samo dostop do pristaniških storitev)

Grimsby

Hull

Immingham

Invergordon (2) (samo dostop do pristaniških storitev)

Kinlochbervie (2) / (3)

Leith (2) (samo dostop do pristaniških storitev)

Lerwick (2) / (3)

Lochinver (2) / (3)

Methel (2) (samo dostop do pristaniških storitev)

Peterhead

Plymouth (2) / (3)

Scrabster (2) / (3)

Stornoway (2) (samo dostop do pristaniških storitev)

Ullapool (2) / (3)

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(2)  Ni kontrolna točka na meji EU.

(3)  Iztovarjanje sprejemljivo le z ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države EGP ali EFTA.

(4)  Iztovarjanje vseh ribiških proizvodov s plovil, ki plujejo pod zastavo Norveške, Islandije, Andore in Ferskih otokov, je dovoljeno.

(5)  Iztovarjanje več kot 10 ton sleda, ujetega v območjih zunaj Baltskega morja, skuše in šura ni dovoljeno.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/10

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 70/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„IDIAZABAL“

Št. ES: ES-PDO-0217-01160 – 20.9.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Vrsta spremembe

—

—

—

—

3.   Spremembe

3.1   Ime proizvoda

Ostrivec na drugem „a“ v imenu „Idiazabal“ se odstrani, da se zapis uskladi z uradnim imenom občine. Idiazabal je namreč baskovsko ime in v baskovskem jeziku se ta naglasna znamenja ne uporabljajo.

3.2   Opis proizvoda

Največja teža sira se poveča s 3 kg na 3,5 kg. Najmanjša teža sira še naprej znaša 1 kg, vendar se uvede 10-odstotno dovoljeno odstopanje navzgor ali navzdol. Višina sira še naprej znaša 8–12 cm, vendar se uvede odstopanje za 0,5 cm navzgor ali navzdol.

Povečanje največje teže proizvoda in uvedba dovoljene stopnje odstopanja glede višine in najmanjše teže sta potrebni zaradi tradicionalne metode proizvodnje tega sira: zlasti gnetenje sirnine in poznejše rezanje mase, da se bo prilegala kalupom, ter zgoščevanje pred stiskanjem se v celoti opravijo ročno, kar pomeni, da je težko vnaprej predvideti natančno težo in končno višino proizvoda.

Poleg tega se lahko vrednosti teže in višine spreminjajo zaradi krčenja sira med zorenjem.

Dodan je podroben opis organoleptičnih lastnosti v zvezi z videzom, teksturo, vonjem in okusom proizvoda.

3.3   Dokazilo o poreklu

V tem oddelku je navedenih več podrobnosti glede različnih elementov, ki dokazujejo, da sir izvira z območja proizvodnje. V prvi točki so opisani sistem registrov gospodarskih subjektov in zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gospodarski subjekti, vključeni v proces proizvodnje sira „Idiazabal“: govedorejske kmetije, zbirni centri za mleko in sirarne. V drugi točki je opisan sistem sledljivosti od pridelave mleka do zorenja sira, s katerim se zagotavlja poreklo proizvoda.

3.4   Metoda pridobivanja

Surovina za proizvodnjo sira „Idiazabal“ je surovo ovčje mleko pasem latxa in carranzana, ki ni obdelano. Pri proizvodnji sira „Idiazabal“ se sestava surovine nikoli ni standardizirala ali spreminjala. Ker pa zaradi tehnoloških sprememb ti postopki v mlečni industriji postajajo vse pogostejši, je bila dodana navedba, da obdelava mleka ni dovoljena. Da bi se ohranile kakovost proizvoda in njegove naravne značilnosti, je poleg tega prepovedano uporabljati kakršne koli dodatke, razen mlečnih fermentov, lizocima, sirila in soli.

Kar zadeva pogoje proizvodnje sira, se je natančno opredelila faza, v kateri se masa odcedi in segreje, čeprav so bile navedbe o njenem trajanju črtane, saj lahko služijo le kot smernice. Iz istega razloga so se črtale navedbe o trajanju stiskanja ter najnižji in najvišji vrednosti pri stiskanju. Teh vrednosti namreč ni mogoče opredeliti v abstraktnem smislu, ker so odvisne od različnih spremenljivk, kot so značilnosti stiskalnic, velikost sira, temperatura okolice ali vrednost pH sira v času stiskanja.

V zvezi z omejitvami pri uporabi dodatkov je navedeno, da je za soljenje dovoljeno uporabljati le navadno sol. To pomeni, da so dodatki, ki pomagajo ohraniti slanico, prepovedani. Namen tega pravila je ohranjati naravni značaj proizvoda.

Leta izkušenj in boljše poznavanje praks, ki se uporabljajo pri proizvodnji sira, kažejo, da ima lahko določanje natančnih pogojev za odcejanje nasprotne učinke od želenih. Potreba po odcejanju sira ali odtekanju tekočine, njegovo trajanje ter temperatura in vlažnost so odvisni od številnih spremenljivk, npr. letnega časa, temperature sirarne ob stiskanju, teže sira v sobah za zorenje ipd. Zato je bilo odcejanje umaknjeno iz obveznih postopkov.

Boljše poznavanje uporabe prostorov za zorenje sira (ki je bilo pri pripravi prvotne specifikacije zelo omejeno) je privedlo do ugotovitve, da je razpon vrednosti temperature in vlažnosti v sirarnah in prostorih za zorenje neutemeljeno in prekomerno omejujoč. Razpon vrednosti relativne vlažnosti se je tako povečal na 80–95 %, razpon vrednosti temperature pa na 8–14 °C.

Navedeno je, da se dimljenje proizvoda lahko opravi le tako, da se proizvod izpostavi dimu, ki nastane pri gorenju naravnega lesa. Tako se bo preprečila na primer uporaba lesa, obdelanega z lakom, zaradi česar bi bil sir lahko nezdrav.

3.5   Označevanje

Podrobneje so opisane značilnosti etiket in sekundarnih etiket, ki označujejo sir „Idiazabal“, ko se prodaja kot cel sir ali v kosih. Dodan je nov element za zagotavljanje pristnosti in ustrezne prepoznavnosti sira, in sicer kazeinska nalepka z edinstveno serijsko številko za vsak proizvod.

Nacionalne zahteve:

Ta del specifikacije se črta v skladu z določbami člena 7 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

3.6   Drugo

Navedeno je, da je treba rezanje in pakiranje izvajati na območju izvora, in sicer za zagotavljanje kakovosti in sledljivosti, kot je opisano v odstavku 3.6 enotnega dokumenta.

Prav tako so bile popravljene naslednje napake, ki jih je vsebovala prvotna specifikacija sira z ZOP „Idiazabal“:

V odstavku o geografskem območju je bila popravljena napaka pri navedbi koordinat, ki se nanašajo na greenwiški poldnevnik. Območje proizvodnje se nahaja med 43° 27′ in 41° 54′ severne zemljepisne širine ter 1° 05′ in 3° 37′ zahodne zemljepisne dolžine. V prvotni specifikaciji je bilo napačno navedeno „vzhodne zemljepisne dolžine“.

V zadnji povedi odstavka 2(c) o povezavi je bil izpuščen izraz „latxa“. Popravljena je, kot sledi: „Rioja Alavesa in Ribera Navarra imata celinsko sredozemsko podnebje, kjer vzreja ovc pasem latxa ni pogosta.“

Poleg tega izraz „latxa“ nadomešča izraz „lacha“ iz prejšnje specifikacije za nanašanje na eno izmed pasem ovac, ki proizvajajo mleko. Razlog za to je, da je izraz „latxa“, ki je baskovskega izvora, uradno ime te pasme v skladu z „Uradnim katalogom pasem živine v Španiji“ (Priloga 1 h Kraljevemu odloku 2129/2008 z dne 26. decembra 2008 o vzpostavitvi nacionalnega programa za ohranjanje, izboljšanje in podpiranje pasem živine).

Kar zadeva točko (f) specifikacije o organih ali telesih, ki preverjajo skladnost z določbami specifikacije:

Predlaga se naslednje besedilo:

„Za preverjanje skladnosti s pogoji iz te specifikacije zaščitene označbe porekla ‚Idiazabal‘ je odgovoren Generalni direktorat za živilsko industrijo Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in okolje.“

Razlogi: organ, odgovoren za preverjanje, je Generalni direktorat za živilsko industrijo Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in okolje.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

3

„IDIAZABAL“

IDIAZABAL

Št. ES: ES-PDO-0217-01160 – 20.9.2013

Št. ES: ES-PDO-0217-01160 – 20.9.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

Ime

„Idiazabal“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sir „Idiazabal“ se proizvaja izključno iz surovega ovčjega mleka pasem latxa in carranzana. Je stiskan in nekuhan ter zori najmanj 60 dni. Tehta najmanj 1 kg (z 10-odstotnim odstopanjem navzgor ali navzdol), visok je od 8 do 12 cm (z odstopanjem za 0,5 cm navzgor ali navzdol), njegov premer pa znaša od 10 do 30 cm. Sir je lahko dimljen.

Sir ima obliko cilindra in trdo skorjo, je gladek in svetlo rumene barve, dimljeni sir pa je temno rjave barve. Rezina sira (barva in luknje) je homogena, odtenki barve se prelivajo iz slonokoščene v slamnato rumeno, luknje pa so redke, majhne in različnih oblik. Tekstura sira je nekoliko prožna, čvrsta in nekoliko zrnasta. Sir je običajno močnega vonja, ki spominja na ovčje mleko in sirilo, ter uravnoteženega in izrazitega okusa z rahlo pikantnim in kiselkastim pridihom in, kjer je ustrezno, aromo po dimljenem. Močan pookus ostane še dolgo po zaužitju.

Vsebnost maščob ne sme znašati manj kot 45 % suhega ekstrakta; skupna vsebnost beljakovin mora znašati vsaj 25 % suhega ekstrakta, vsebnost suhega ekstrakta pa mora biti najmanj 55-odstotna. Vrednost pH izdelka mora biti med 4,9 in 5,5.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovo ovčje mleko pasem latxa in carranzana z opredeljenega geografskega območja.

Mleku se ne smejo dodati druge snovi, razen mlečnih fermentov, lizocima, sirila in soli.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Ovce pasem latxa in carranzana se običajno pasejo skoraj celo leto. Črede se redno selijo iz dolin na višja območja v gorah ali obratno, odvisno od letnega časa. Ker ovce praktično celo leto živijo v naravnem okolju, se pozimi prehranjujejo s samoraslim rastlinjem v gozdovih ali na nižjih gorskih območjih, poleti pa na visokogorskih pašnikih. V ogradi se pasejo, ko so pogoji na pašnikih neugodni ali ko je to priporočljivo iz fizioloških razlogov (laktacija).

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Tako pridelava mleka kot proizvodnja in zorenje sira morajo potekati na opredeljenem geografskem območju, kar pomeni, da se vsi postopki proizvodnje izvajajo na opredeljenem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Sir „Idiazabal“ se lahko prodaja kot cel sir ali razrezan (v kosih).

Pakiranje sira „Idiazabal“ ali njegovih kosov se mora, kadar je to ustrezno, vedno opraviti po minimalnem obdobju zorenja sira, tj. 60 dneh.

Rezanje in pakiranje sira, kadar je to ustrezno, se mora, razen ko se proizvod prodaja na drobno, opraviti na opredeljenem geografskem območju. Za to obstajata dva razloga:

Prvič, ob razrezu vsaj dve stranici kosa izgubita zaščitno skorjo. Da se ohranijo organoleptične lastnosti sira „Idiazabal“, ko se proizvod razreže, je treba te kose zapakirati čim prej po razrezu.

Drugič, zaradi rezanja lahko oznake o pristnosti in poreklu proizvoda izginejo ali niso več vidne. Da pristnosti razrezanega proizvoda ne bi ogrozili, ga je treba razrezati in pakirati v kraju porekla.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Sir „Idiazabal“ mora imeti naslednje oznake:

| — | kazeinsko nalepko z edinstveno serijsko številko, ki se mora pritrditi na vsak proizvod med fazo polnjenja v kalupe ali stiskanja. To nalepko dodeli upravni organ, |
| --- | --- |

—

kazeinsko nalepko z edinstveno serijsko številko, ki se mora pritrditi na vsak proizvod med fazo polnjenja v kalupe ali stiskanja. To nalepko dodeli upravni organ,

| — | etikete za trženje sira morajo vsebovati ime in logotip zaščitene označbe porekla, |
| --- | --- |

—

etikete za trženje sira morajo vsebovati ime in logotip zaščitene označbe porekla,

| — | etikete, ki se uporabljajo za sir, ki se trži kot cel sir ali v kosih, se morajo pritrditi v registrirani sirarni, kje je bil sir proizveden in kjer je zorel, v skladu s špansko zakonodajo, |
| --- | --- |

—

etikete, ki se uporabljajo za sir, ki se trži kot cel sir ali v kosih, se morajo pritrditi v registrirani sirarni, kje je bil sir proizveden in kjer je zorel, v skladu s špansko zakonodajo,

| — | sir mora imeti tudi sekundarno etiketo z edinstveno serijsko številko, kodificirano glede na velikost in obliko sira, ki ga potrjuje. Sekundarna etiketa mora vsebovati ime „Idiazabal“ in logotip zaščitene označbe porekla. Sekundarne etikete, ki jih dodeljuje in preverja upravni organ, so nediskriminatorno na voljo vsem gospodarskim subjektom, ki zaprosijo zanje in ki izpolnjujejo pogoje iz specifikacije. |
| --- | --- |

—

sir mora imeti tudi sekundarno etiketo z edinstveno serijsko številko, kodificirano glede na velikost in obliko sira, ki ga potrjuje. Sekundarna etiketa mora vsebovati ime „Idiazabal“ in logotip zaščitene označbe porekla. Sekundarne etikete, ki jih dodeljuje in preverja upravni organ, so nediskriminatorno na voljo vsem gospodarskim subjektom, ki zaprosijo zanje in ki izpolnjujejo pogoje iz specifikacije.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje zajema naravna okolja ovac pasem latxa in carranzana v pokrajinah Álava, Vizcaya, Guipúzcoa in Navarra, razen občin, ki so del Valle del Roncal. Območje leži na severu Iberskega polotoka, med 43° 27′ in 41° 54′ severne zemljepisne širine ter 1° 05′ in 3° 37′ zahodne zemljepisne dolžine glede na greenwiški poldnevnik.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Značilnosti geografskega območja

Dokazi pričajo o tem, da je na tem območju vzreja ovac pasem latxa in carranzana obstajala že okoli leta 2200 pr. n. št. Ker so se pasme po toliko letih prilagodile temu območju, so njegove posebne značilnosti bistvene za njihov ustrezen razvoj in upravljanje. Območje proizvodnje je precej razbrazdana in kompleksna gorska regija, kjer je komunikacija otežena. To je prispevalo k ohranjanju paše v številnih dolinah in na višjeležečih območjih. Tla so bogata z osnovnimi in hranilnimi elementi ter izjemno primerna za pašo, saj naravne značilnosti skalovja in občasna prisotnost karbonatnih kamnin v tleh zmanjšujejo vplive erozije. Zaradi topografskih značilnosti območja je podnebje raznoliko, tj. atlantsko in sredozemsko, s prehodnimi območji, ki so posledica pregrad – gorskih verig. Hidrografska mreža je obsežna in bogata, saj je na območju veliko vzpetin in gora ter padavin. Na območju sta dve povodji, in sicer kantabrijsko, v katero se steka vodovje pokrajin Vizcaya, Guipúzcoa in severnih dolin pokrajin Álava in Navarre, ter sredozemsko, ki obsega pokrajine Álava, Navarra Media in La Ribera. Kar zadeva rastlinstvo, je na tem območju veliko naravnih travnikov in pašnikov. Ugodni podnebni pogoji in tla omogočajo rast higrofilnih in subhigrofilnih rastlin, značilnih za Baskijo in sever pokrajine Navarra, kjer so opazni vplivi oceana.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Sir „Idiazabal“ ima značilne organoleptične lastnosti, zaradi katerih se razlikuje od drugih vrst sira. Opazne so v številnih odtenkih vonja in okusa, proizvod pa je tudi rahlo do srednje prožen in zrnast ter srednje do precej čvrst. Za sir sta značilna močan okus, ki v ustih ostane dlje časa, ter popolno ravnotežje arom po mleku in sirilu ter vonja po dimu. Te temeljne organoleptične lastnosti sira dopolnjujejo bogati odtenki okusa in vonja, ki siru dajejo poseben značaj.

5.3   Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Posebne značilnosti pridelave mleka za sir „Idiazabal“ temeljijo na pasmah, katerih mleko je dovoljeno za proizvodnjo sira (latxa in carranzana). Prilagoditev teh pasem na opredeljeno geografsko območje ter zgodovinska povezava med okoljem, ovcami in pastirji sta ustvarili trajno vez, ki zelo dobro pojasnjuje posebne značilnosti sira „Idiazabal“. Ovce pasem latxa in carranzana so primerne za dajanje mleka, odporne in prilagojene na življenje v gorah ter neločljivo povezane z baskovsko pastirsko tradicijo, topografijo in okoljskimi značilnostmi območja.

Razloga, zakaj vse te značilnosti, ki izvirajo iz naravnega okolja in se spreminjajo glede na letni čas, vrsto pašnikov, podnebje ipd., pridejo do izraza v siru „Idiazabal“, pa sta uporaba surovega, toplotno neobdelanega mleka – segrevanje bi namreč uničilo ali zmanjšalo organoleptične odtenke proizvoda – in spoštovanje tradicije tega območja.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

4

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/PLIEGO_incluidas_modif_Idi_v6-5-14_tcm7-326642.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

3

(4)  Glej opombo 3.

4

---

| 27.2.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/16

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 70/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„DE MEERLANDER“

Št. EU: NL-PGI-0005-01175-6.11.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„De Meerlander“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Nizozemska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod so gomolji meerlandske sorte Solanum tuberosum L., namenjeni za prehrano ljudi. Sorta je nastala s križanjem sort Beverlander in Record, na trg pa je prišla leta 1947. Sorta je bila razvita na polderju Harlemmermeer, od koder izhaja njeno ime „de Meerlander“.

Solanum tuberosum

Fizikalne lastnosti

Fizikalne lastnosti

Krompir „de Meerlander“ je zgodnja sorta.

Gomolji krompirja „de Meerlander“ so srednje velikosti in pravilne okrogle do okroglo ovalne, nekoliko sploščene oblike. Vsi so približno enake velikosti. Imajo grobo, svetlo rumeno lupino, plitva očesa in svetlo rumeno meso.

Krompir „de Meerlander“ spada v tip kuhanja C–D: je mokast in rahel ter po kuhanju le redko spremeni barvo.

Potrošnikom se ponudijo 40–55 mm veliki gomolji.

Kemijske lastnosti

Kemijske lastnosti

Zaradi visoke vsebnosti suhe snovi (okoli 20 %) ima ta sorta mokasto strukturo z vsebnostjo škroba 7 (na lestvici od 1 do 10).

Podvodna masa gomolja je povprečno 380 g.

Organoleptične lastnosti

Organoleptične lastnosti

Krompir „de Meerlander“ je blagega žametastega, nekoliko suhega, a polnega okusa. Ima nekoliko slano aromo.

Druge lastnosti krompirja „de Meerlander“

Druge lastnosti krompirja „de Meerlander“

Krompir „de Meerlander“ je dolgotrajen in odporen na krompirjev rak in virus A. Gomolje le redko napade krompirjeva plesen (Phytophthora infestans) in njihova notranjost je redko obolela.

Phytophthora infestans

Listje krompirja je čvrsto in široko ter nudi dobro zavetje.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Krompir „de Meerlander“ se goji iz odobrenega semenskega krompirja na primernih, dobro osušenih zemljiščih na polderju Haarlemmermeer.

Sadi se aprila ali maja.

Razdalja med vrstami in rastlinami je 75 × (28–32) cm, zato so zreli gomolji na splošno veliki 40–55 mm. Uporaba gnojila je prilagojena tem dejavnikom, pri čemer se prednost daje ekološkim gnojilom, ki jih po potrebi dopolnjujejo umetna gnojila. Čas spravila je različen, običajno pa se pridelek pobira septembra.

Gomolji so po spravilu razvrščeni glede na velikost in kakovost.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.6   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Vsaka embalaža mora imeti natisnjen logotip ZGO in ime „de Meerlander“ skupaj s spodnjim grbom.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se lahko goji krompir „de Meerlander“, je omejeno na kmetijska zemljišča na polderju Haarlemmermeer, ki ga obkroža kanal Ringvaart. Geografsko območje je zato omejeno na območje znotraj kanala Ringvaart, kot je prikazano spodaj.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Sorta „de Meerlander“ je bila razvita leta 1936 na polderju Haarlemmermeer, od koder izvira tudi njeno ime. Na seznam nizozemskih sort je bila prvič uvrščena leta 1947 in od tedaj je Haarlemmermeer območje pridelovanja.

Polder Haarlemmermeer so začeli izsuševati pred malo več kot 150 leti in takrat je obsegal območje malo nad 18 000 ha. „Stara morska ilovica“ pod močvirnimi tlemi, ki so jo razkrili ob osuševanju, se močno razlikuje od tal v drugih osušenih območjih.

Ilovica na omejenem območju je zaradi svoje sestave rodovitnejša od drugih (peščenih) tal. Ilovnati delci lahko namreč vežejo nase (pozitivne) ione mineralov, ki so raztopljeni v podtalnici. Posledično se minerali ne izpirajo v podtalnico, temveč ostanejo vezani na ilovnate delce in jih krompirjeve rastline lahko vsrkajo.

Zaradi geografske lokacije polderja Haarlemmermeer blizu morja (povprečno 15–20 km od Severnega morja), kjer ima podtalnica zaradi infiltracije soli povprečno višjo vsebnost morske soli kot drugod, so tla rahlo slana, kar vpliva na okus krompirja in mu daje rahlo slano aromo.

Za lokalno podnebje so značilne redne deževne padavine in veter z morja, kar omogoča ugodne pogoje za rast krompirja „de Meerlander“ in spodbuja oblikovanje večjih gomoljev, ki imajo mnogo manj pomanjkljivosti kot krompir, ki ga pridelujejo drugod.

Zaradi kompaktne strukture ilovnatih tal se na površini gomoljev „de Meerlander“ ne morejo izoblikovati bule ali druge nepravilnosti, saj jih tla tako rekoč zgladijo. Zaradi ilovnatih tal je lupina krompirja malce manj groba in bolj rumena, kot pri krompirju, ki raste v peščenih tleh.

Polder Haarlemmermeer ima stara ilovnata tla z nizko vsebnostjo apnenca, vsebnostjo neorganskih delcev 23 % in precej visoko vrednostjo pH (7,2), zato je krompir „de Meerlander“ povprečno bolj mokast in ima nekoliko višjo podvodno maso kot krompir, ki raste v peščenih tleh drugod na Nizozemskem.

Območje Haarlemmermeer je že dolgo povezano z gojenjem krompirja, predvsem zaradi že omenjenih lastnosti tal, posebnih kvalitativnih in organoleptičnih lastnosti krompirja „de Meerlander“ in tehnik gojenja, ki jih uporabljajo pridelovalci. Na tem polderju je bilo gojenje krompirja zato vedno pomembna gospodarska dejavnost.

Od 50-ih let 20. stoletja se je vse več organizacij začelo ukvarjati s prodajo semenskega krompirja „de Meerlander“, tako da se je letno prodalo skoraj 400 ton semenskega krompirja za gojenje krompirja „de Meerlander“ na območju Haarlemmermeer. Semenski krompir so prodajali dobro znani trgovci. Sorto od takrat pridelujejo v manjših količinah in velja za regionalno posebnost.

Župan Haarlemmermeerja je zato zadrugi „De Meerlander Aardappel“ dal dovoljenje za uporabo mestnega grba, da bi poudarili poreklo krompirja in ga jasno označili kot izvirni pridelek z območja Haarlemmermeer.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(Drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.eu-streekproducten.nl/sites/default/files/BGA_PD_Meerlander_def.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---