# Uradni list C 97/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 97 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5824. marec 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 97

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5824. marec 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 097/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7508 – DCC Energy/Esso SAF) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 097/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 097/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7508 – DCC Energy/Esso SAF) (
  1
  )

1

1

2015/C 097/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2015/C 097/03 | Poročilo o dostopu do prava | 2 |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 097/04 | Menjalni tečaji eura | 11 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2015/C 097/05 | Obvestilo vlade Malte v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov | 12 |
| 2015/C 097/06 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Preklic obveznosti javne službe za redne zračne prevoze (
  1
  ) | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2015/C 097/03

Poročilo o dostopu do prava

2

Evropska komisija

2015/C 097/04

Menjalni tečaji eura

11

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2015/C 097/05

Obvestilo vlade Malte v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

12

2015/C 097/06

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Preklic obveznosti javne službe za redne zračne prevoze (
  1
  )

1

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7508 – DCC Energy/Esso SAF)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 97/01)

Komisija se je 12. marca 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7508. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7508. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 24.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 97/02)

Komisija se je 17. marca 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7504. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7504. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 24.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/2

---

Poročilo o dostopu do prava

(2015/C 97/03)

I.   UVOD

„Ignorantia juris non excusat“

| 1. | Pravo Evropske unije obsega široko področje ukrepov znotraj okvirov, vzpostavljenih s Pogodbama. Ureja splošne vidike, kot so določanje okvirov in delovanje EU, ter tudi druge vidike, ki vplivajo na vsakodnevno življenje državljanov in delovanje podjetij v Evropi. Pravila, ki urejajo priznavanje razveze in odločb o preživninskih obveznostih ali dedovanju, so zelo pomembna za državljane vseh držav članic. Na drugi strani pa so tudi pravo gospodarskih družb, pravila o delovanju notranjega trga in postopki v primeru insolventnosti, ki so predvsem v interesu podjetij. |
| --- | --- |

1.

Pravo Evropske unije obsega široko področje ukrepov znotraj okvirov, vzpostavljenih s Pogodbama. Ureja splošne vidike, kot so določanje okvirov in delovanje EU, ter tudi druge vidike, ki vplivajo na vsakodnevno življenje državljanov in delovanje podjetij v Evropi. Pravila, ki urejajo priznavanje razveze in odločb o preživninskih obveznostih ali dedovanju, so zelo pomembna za državljane vseh držav članic. Na drugi strani pa so tudi pravo gospodarskih družb, pravila o delovanju notranjega trga in postopki v primeru insolventnosti, ki so predvsem v interesu podjetij.

| 2. | Dostop do prava je torej ključnega pomena. V okviru Delovne skupine Sveta za e-pravo zato v zvezi s tem vprašanjem potekajo tehnične razprave. V tej delovni skupini so predstavniki 28 držav članic, Urada za publikacije, Komisije in generalnega sekretariata Sveta. Svoj prispevek dajejo tudi predstavniki Sodišča Evropske unije. Delovna skupina je zlasti zadolžena, da upošteva potrebo po boljšem širjenju pravnih podatkov in usklajevanju razpoložljivih tehničnih orodij, da bi zagotovili čim bolj enostaven dostop do evropskega prava in prava držav članic, potrebnega za izvajanje evropskih instrumentov. |
| --- | --- |

2.

Dostop do prava je torej ključnega pomena. V okviru Delovne skupine Sveta za e-pravo zato v zvezi s tem vprašanjem potekajo tehnične razprave. V tej delovni skupini so predstavniki 28 držav članic, Urada za publikacije, Komisije in generalnega sekretariata Sveta. Svoj prispevek dajejo tudi predstavniki Sodišča Evropske unije. Delovna skupina je zlasti zadolžena, da upošteva potrebo po boljšem širjenju pravnih podatkov in usklajevanju razpoložljivih tehničnih orodij, da bi zagotovili čim bolj enostaven dostop do evropskega prava in prava držav članic, potrebnega za izvajanje evropskih instrumentov.

| 3. | Namen tega poročila je preučiti glavni napredek, dosežen v zvezi z dostopom do evropskega in nacionalnega prava, ter možnost, da se zagotovi dostop do prava tretjih držav, če je to v interesu Evropske unije ali držav članic. |
| --- | --- |

3.

Namen tega poročila je preučiti glavni napredek, dosežen v zvezi z dostopom do evropskega in nacionalnega prava, ter možnost, da se zagotovi dostop do prava tretjih držav, če je to v interesu Evropske unije ali držav članic.

II.   DOSTOP DO PRAVA

DOSTOP DO PRAVA

| 4. | Za izvajanje pristojnosti, ki so s Pogodbama podeljene Evropski uniji, institucije sprejemajo uredbe, direktive, sklepe, priporočila in mnenja. Uredbe se splošno uporabljajo. Zavezujoče so v celoti in se neposredno uporabljajo v vseh državah članicah. Zato je bistveno, da se zagotovi takojšen dostop do takšne zakonodaje, ki je vključena v pravni sistem držav članic in ima učinke brez sprejetja dodatnih aktov. |
| --- | --- |

4.

Za izvajanje pristojnosti, ki so s Pogodbama podeljene Evropski uniji, institucije sprejemajo uredbe, direktive, sklepe, priporočila in mnenja. Uredbe se splošno uporabljajo. Zavezujoče so v celoti in se neposredno uporabljajo v vseh državah članicah. Zato je bistveno, da se zagotovi takojšen dostop do takšne zakonodaje, ki je vključena v pravni sistem držav članic in ima učinke brez sprejetja dodatnih aktov.

| 5. | Direktive so za vsako državo članico, na katero so naslovljene, zavezujoče glede cilja, ki ga je treba doseči, vendar prepuščajo nacionalnim organom izbiro oblike in metod. V zakonodajo držav članic jih je treba prenesti z nacionalnimi ukrepi. Prav na ta način se pravo Evropske unije in nacionalno pravo med seboj povezujeta. |
| --- | --- |

5.

Direktive so za vsako državo članico, na katero so naslovljene, zavezujoče glede cilja, ki ga je treba doseči, vendar prepuščajo nacionalnim organom izbiro oblike in metod. V zakonodajo držav članic jih je treba prenesti z nacionalnimi ukrepi. Prav na ta način se pravo Evropske unije in nacionalno pravo med seboj povezujeta.

| 6. | Sklepi so v celoti zavezujoči, vendar le za tiste, na katere so naslovljeni. Priporočila in mnenja niso zavezujoča. |
| --- | --- |

6.

Sklepi so v celoti zavezujoči, vendar le za tiste, na katere so naslovljeni. Priporočila in mnenja niso zavezujoča.

III.   DOSTOP DO PRAVA NA EVROPSKI RAVNI

DOSTOP DO PRAVA NA EVROPSKI RAVNI

1.   EUR-Lex

EUR-Lex

| 7. | Spletno mesto EUR-Lex je z vidika dostopa do prava izjemno pomembna platforma; je eden najpomembnejših in najdlje prisotnih orodij Evropske unije. Dostopno je prek naslova eur-lex.europa.eu: tu so zbrane podrobne informacije o pravu EU in nacionalnem pravu in hranjene strani Uradnega lista Evropske unije. Spletno mesto vsebuje tudi veliko informacij o zakonodajnih postopkih, pripravljalnih aktih in sodni praksi EU. |
| --- | --- |

7.

Spletno mesto EUR-Lex je z vidika dostopa do prava izjemno pomembna platforma; je eden najpomembnejših in najdlje prisotnih orodij Evropske unije. Dostopno je prek naslova eur-lex.europa.eu: tu so zbrane podrobne informacije o pravu EU in nacionalnem pravu in hranjene strani Uradnega lista Evropske unije. Spletno mesto vsebuje tudi veliko informacij o zakonodajnih postopkih, pripravljalnih aktih in sodni praksi EU.

| 8. | EUR-Lex se nenehno razvija, pri tem pa se upoštevajo zlasti potrebe državljanov po pravnih informacijah. Postopoma je pridobival nove vsebine, ki so se izkazale za bistvene. Čeprav so bile prve različice tega spletnega mesta omejene zgolj na „evropsko“ vsebino, zdaj portal N-Lex vsebuje tudi povezave na nacionalno zakonodajo. Spletno mesto ponuja čedalje bolj učinkovit in natančen iskalnik, ki je prilagojen tako potrebam državljanov kot tudi pravnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

8.

EUR-Lex se nenehno razvija, pri tem pa se upoštevajo zlasti potrebe državljanov po pravnih informacijah. Postopoma je pridobival nove vsebine, ki so se izkazale za bistvene. Čeprav so bile prve različice tega spletnega mesta omejene zgolj na „evropsko“ vsebino, zdaj portal N-Lex vsebuje tudi povezave na nacionalno zakonodajo. Spletno mesto ponuja čedalje bolj učinkovit in natančen iskalnik, ki je prilagojen tako potrebam državljanov kot tudi pravnih strokovnjakov.

| 9. | Spletno mesto EUR-Lex upravlja Urad za publikacije Evropske unije, ki ima svoj upravni odbor, v katerem so zastopane različne institucije EU. Delo Urada za publikacije podpira tudi Medinstitucionalna delovna skupina Lex (ILWP). |
| --- | --- |

9.

Spletno mesto EUR-Lex upravlja Urad za publikacije Evropske unije, ki ima svoj upravni odbor, v katerem so zastopane različne institucije EU. Delo Urada za publikacije podpira tudi Medinstitucionalna delovna skupina Lex (ILWP).

2.   Elektronska izdaja Uradnega lista

Elektronska izdaja Uradnega lista

| 10. | Svet je 7. marca 2013 sprejel Uredbo (EU) št. 216/2013 (1). Uredba je začela veljati 1. julija 2013, v njej pa je določeno, da mora Uradni list izhajati v elektronski obliki v uradnih jezikih institucij Evropske unije. Samo uradni list, izdan v elektronski obliki, je verodostojen in ima pravne učinke. |
| --- | --- |

10.

Svet je 7. marca 2013 sprejel Uredbo (EU) št. 216/2013 (1). Uredba je začela veljati 1. julija 2013, v njej pa je določeno, da mora Uradni list izhajati v elektronski obliki v uradnih jezikih institucij Evropske unije. Samo uradni list, izdan v elektronski obliki, je verodostojen in ima pravne učinke.

1

| 11. | V izrednih okoliščinah se lahko zgodi, da elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidene in izredne motnje v delovanju informacijskega sistema Urada za publikacije. V takšnih primerih je samo tiskana izdaja Uradnega lista verodostojna in ima pravne učinke. |
| --- | --- |

11.

V izrednih okoliščinah se lahko zgodi, da elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidene in izredne motnje v delovanju informacijskega sistema Urada za publikacije. V takšnih primerih je samo tiskana izdaja Uradnega lista verodostojna in ima pravne učinke.

| 12. | Elektronska izdaja Uradnega lista je opremljena z naprednim elektronskim podpisom in je javnosti na voljo na spletnem mestu EUR-Lex v sodobni obliki in za nedoločeno obdobje. Njeno prebiranje je brezplačno. |
| --- | --- |

12.

Elektronska izdaja Uradnega lista je opremljena z naprednim elektronskim podpisom in je javnosti na voljo na spletnem mestu EUR-Lex v sodobni obliki in za nedoločeno obdobje. Njeno prebiranje je brezplačno.

| 13. | Sprejetje zadevne uredbe je bil temeljni korak k zagotavljanju dostopa do prava EU. Državljanom, podjetjem in institucijam zagotavlja pravno varnost ter omogoča enostaven, neposreden in uporabniku prijazen dostop. |
| --- | --- |

13.

Sprejetje zadevne uredbe je bil temeljni korak k zagotavljanju dostopa do prava EU. Državljanom, podjetjem in institucijam zagotavlja pravno varnost ter omogoča enostaven, neposreden in uporabniku prijazen dostop.

3.   Prevodi

Prevodi

| 14. | V Uredbi št. 1 (2), kakor je bila 6. oktobra 1958 objavljena v Uradnem listu in nato spremenjena ob upoštevanju postopnih pristopov novih držav članic, je določena jezikovna ureditev za zakonodajo, ki jo sprejme Evropska unija. Trenutno so vsi pravni akti na voljo v 23 jezikih institucij EU oziroma v 24 jezikih v primeru uredb, ki jih Svet in Evropski parlament sprejmeta po rednem zakonodajnem postopku. S tem se zagotavlja, da je zakonodaja, sprejeta na ravni EU, v celoti razumljiva in dostopna ter hkrati sporočena v vseh jezikih Evropske unije ob doslednem spoštovanju kultur držav članic. |
| --- | --- |

14.

V Uredbi št. 1 (2), kakor je bila 6. oktobra 1958 objavljena v Uradnem listu in nato spremenjena ob upoštevanju postopnih pristopov novih držav članic, je določena jezikovna ureditev za zakonodajo, ki jo sprejme Evropska unija. Trenutno so vsi pravni akti na voljo v 23 jezikih institucij EU oziroma v 24 jezikih v primeru uredb, ki jih Svet in Evropski parlament sprejmeta po rednem zakonodajnem postopku. S tem se zagotavlja, da je zakonodaja, sprejeta na ravni EU, v celoti razumljiva in dostopna ter hkrati sporočena v vseh jezikih Evropske unije ob doslednem spoštovanju kultur držav članic.

2

4.   Glosarji EU – Eurovoc

Glosarji EU – Eurovoc

| 15. | Akti Evropske unije so zelo specifični in vsebujejo veliko pojmov, zaradi česar je bilo treba kmalu razviti orodja za katalogizacijo teh pojmov. Izraze določbe prava EU, ki se za opredelitev smisla in obsega ne sklicuje posebej na pravo držav članic, je treba navadno razlagati samostojno in enotno v celotni Evropski uniji, in sicer ob upoštevanju okvira, v katerega je določba umeščena, in cilja, ki ga zadevna ureditev uresničuje (3). |
| --- | --- |

15.

Akti Evropske unije so zelo specifični in vsebujejo veliko pojmov, zaradi česar je bilo treba kmalu razviti orodja za katalogizacijo teh pojmov. Izraze določbe prava EU, ki se za opredelitev smisla in obsega ne sklicuje posebej na pravo držav članic, je treba navadno razlagati samostojno in enotno v celotni Evropski uniji, in sicer ob upoštevanju okvira, v katerega je določba umeščena, in cilja, ki ga zadevna ureditev uresničuje (3).

3

| 16. | Ob upoštevanju navedenega je Evropska unija razvila Eurovoc, tj. tezaver izrazov z vseh področij prava EU. Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov in upoštevali naravo Evropske unije, je tezaver na voljo v vseh jezikih EU. Uporabniki, ki iščejo informacije v zvezi z določenim pojmom, bodo lahko ob pomoči glosarjev našli ustreznico tudi v drugih jezikih. |
| --- | --- |

16.

Ob upoštevanju navedenega je Evropska unija razvila Eurovoc, tj. tezaver izrazov z vseh področij prava EU. Da bi zadovoljili potrebe uporabnikov in upoštevali naravo Evropske unije, je tezaver na voljo v vseh jezikih EU. Uporabniki, ki iščejo informacije v zvezi z določenim pojmom, bodo lahko ob pomoči glosarjev našli ustreznico tudi v drugih jezikih.

5.   Standardizacija metapodatkov

Standardizacija metapodatkov

| 17. | Standardizacija metapodatkov neizogibno prispeva k učinkovitejši distribuciji informacij prek spleta. Evropske institucije so v ta namen vzpostavile Medinstitucionalni odbor za vzdrževanje metapodatkov (Interinstitutional Metadata Maintenance Committee – IMMC), katerega naloga je določiti skupne metapodatke, pravila in protokole za izmenjavo ter minimalni nabor metapodatkov. V enakem kontekstu so tudi institucije EU in nekatere države članice dejavne na področju izvajanja ELI (več v nadaljevanju). |
| --- | --- |

17.

Standardizacija metapodatkov neizogibno prispeva k učinkovitejši distribuciji informacij prek spleta. Evropske institucije so v ta namen vzpostavile Medinstitucionalni odbor za vzdrževanje metapodatkov (Interinstitutional Metadata Maintenance Committee – IMMC), katerega naloga je določiti skupne metapodatke, pravila in protokole za izmenjavo ter minimalni nabor metapodatkov. V enakem kontekstu so tudi institucije EU in nekatere države članice dejavne na področju izvajanja ELI (več v nadaljevanju).

Interinstitutional Metadata Maintenance Committee

| 18. | S takšnim načinom dela pri standardizaciji metapodatkov želi EU izboljšati dostop do spletnih informacij in na splošno zagotoviti boljše obveščanje o pravu in dostop do njega. |
| --- | --- |

18.

S takšnim načinom dela pri standardizaciji metapodatkov želi EU izboljšati dostop do spletnih informacij in na splošno zagotoviti boljše obveščanje o pravu in dostop do njega.

6.   Priprava prečiščenega besedila in kodifikacija

Priprava prečiščenega besedila in kodifikacija

| 19. | Na ravni Evropske unije je treba razlikovati med postopkom priprave prečiščenega besedila in postopkom kodifikacije. Oba izraza imata lahko v nacionalnih pravnih sistemih držav članic drugačne pomene. |
| --- | --- |

19.

Na ravni Evropske unije je treba razlikovati med postopkom priprave prečiščenega besedila in postopkom kodifikacije. Oba izraza imata lahko v nacionalnih pravnih sistemih držav članic drugačne pomene.

(a)   Priprava prečiščenega besedila

Priprava prečiščenega besedila

| 20. | Priprava prečiščenega besedila označuje postopek, po katerem so določbe temeljnega akta in vse njegove naknadne spremembe zbrane v eno besedilo. Ta postopek se opravi le za normativni del (uvodne izjave prečiščene različice besedila so iz temeljnega akta). Cilj je državljanom ponuditi zakonodajne akte EU, ki so berljivi. Prečiščena besedila veliko prispevajo k lažjemu in manj zamudnemu dostopu do informacij o pravu EU. |
| --- | --- |

20.

Priprava prečiščenega besedila označuje postopek, po katerem so določbe temeljnega akta in vse njegove naknadne spremembe zbrane v eno besedilo. Ta postopek se opravi le za normativni del (uvodne izjave prečiščene različice besedila so iz temeljnega akta). Cilj je državljanom ponuditi zakonodajne akte EU, ki so berljivi. Prečiščena besedila veliko prispevajo k lažjemu in manj zamudnemu dostopu do informacij o pravu EU.

| 21. | Priprava prečiščenega besedila pa ne pomeni, da se sprejme nov akt, zato tako besedilo nima pravnega učinka. Opravi jo Urad za publikacije, prečiščena besedila pa so vključena v podatkovno zbirko EUR-Lex. |
| --- | --- |

21.

Priprava prečiščenega besedila pa ne pomeni, da se sprejme nov akt, zato tako besedilo nima pravnega učinka. Opravi jo Urad za publikacije, prečiščena besedila pa so vključena v podatkovno zbirko EUR-Lex.

| 22. | Urad za publikacije na dnevni ravni pripravlja prečiščena besedila pravnih aktov EU v vseh uradnih jezikih. Prečiščene različice uredb, direktiv in sklepov se sistematično posodabljajo v različnih jezikovnih različicah takoj, ko je akt o njihovih spremembah objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Prečiščena besedila so tudi podlaga za postopek kodifikacije in prenovitve. |
| --- | --- |

22.

Urad za publikacije na dnevni ravni pripravlja prečiščena besedila pravnih aktov EU v vseh uradnih jezikih. Prečiščene različice uredb, direktiv in sklepov se sistematično posodabljajo v različnih jezikovnih različicah takoj, ko je akt o njihovih spremembah objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Prečiščena besedila so tudi podlaga za postopek kodifikacije in prenovitve.

Uradnem listu Evropske unije

| 23. | Konec leta 2014 je bilo več kot 3 650 veljavnih pravnih aktov obdelanih po postopku redne priprave prečiščenega besedila (t. i. konsolidirane družine) in združujejo približno 15 000 posameznih aktov. Te družine ne predstavljajo celotnega pravnega reda EU, saj nekateri akti nikoli niso bili spremenjeni, poleg tega pa se za akte, ki veljajo le kratek čas, tak postopek ne opravi. |
| --- | --- |

23.

Konec leta 2014 je bilo več kot 3 650 veljavnih pravnih aktov obdelanih po postopku redne priprave prečiščenega besedila (t. i. konsolidirane družine) in združujejo približno 15 000 posameznih aktov. Te družine ne predstavljajo celotnega pravnega reda EU, saj nekateri akti nikoli niso bili spremenjeni, poleg tega pa se za akte, ki veljajo le kratek čas, tak postopek ne opravi.

| 24. | V zadnjih letih je letna priprava za vse uradne jezike EU v povprečju obsegala okrog 1 000 000 strani v obliki PDF. |
| --- | --- |

24.

V zadnjih letih je letna priprava za vse uradne jezike EU v povprečju obsegala okrog 1 000 000 strani v obliki PDF.

(b)   Kodifikacija in prenovitev

Kodifikacija in prenovitev

| 25. | S kodifikacijo se razveljavijo akti, izbrani za kodifikacijo, in se nadomestijo z enim aktom, njihova vsebina pa pri tem ostane nespremenjena. |
| --- | --- |

25.

S kodifikacijo se razveljavijo akti, izbrani za kodifikacijo, in se nadomestijo z enim aktom, njihova vsebina pa pri tem ostane nespremenjena.

| 26. | Kodifikacijo zato opravljajo institucije, ki so sprejele prvotni akti, kakor je določeno s Pogodbama. Tako pripravljeni akti imajo pravno veljavnost in so objavljeni v seriji L Uradnega lista. |
| --- | --- |

26.

Kodifikacijo zato opravljajo institucije, ki so sprejele prvotni akti, kakor je določeno s Pogodbama. Tako pripravljeni akti imajo pravno veljavnost in so objavljeni v seriji L Uradnega lista.

| 27. | Prenovitev pomeni sprejetje novega pravnega akta, ki v enem aktu združuje vsebinske spremembe dosedanjega akta in nespremenjene določbe tega akta. Novi pravni akt nadomešča in razveljavlja dosedanji akt. |
| --- | --- |

27.

Prenovitev pomeni sprejetje novega pravnega akta, ki v enem aktu združuje vsebinske spremembe dosedanjega akta in nespremenjene določbe tega akta. Novi pravni akt nadomešča in razveljavlja dosedanji akt.

| 28. | Več bi bilo treba narediti v smeri, da bi bili akti, ki spreminjajo obstoječi instrument, sprejeti po postopku kodifikacije ali prenovitve, s čimer bi se izognili številnim posameznim aktom o spremembah, zaradi katerih je zakonodaja pogosto teže razumljiva. |
| --- | --- |

28.

Več bi bilo treba narediti v smeri, da bi bili akti, ki spreminjajo obstoječi instrument, sprejeti po postopku kodifikacije ali prenovitve, s čimer bi se izognili številnim posameznim aktom o spremembah, zaradi katerih je zakonodaja pogosto teže razumljiva.

| 29. | Ob tem je treba opozoriti na dejstvo, da so Evropski parlament, Svet in Komisija 28. novembra 2001 sprejeli Medinstitucionalni sporazum o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2002/C 77/01). |
| --- | --- |

29.

Ob tem je treba opozoriti na dejstvo, da so Evropski parlament, Svet in Komisija 28. novembra 2001 sprejeli Medinstitucionalni sporazum o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2002/C 77/01).

| 30. | Nedavno so se Evropski parlament, Svet in Komisija prvič dogovorili, da bodo postopek prenovitve opravili med zakonodajnim postopkom. Ta dogovor je bil sklenjen v obliki skupnega sklepa Evropskega parlamenta in Sveta v dogovoru s Komisijo. Predlog, za katerega je bil navedeni postopek opravljen med zakonodajnim postopkom, je bil predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

30.

Nedavno so se Evropski parlament, Svet in Komisija prvič dogovorili, da bodo postopek prenovitve opravili med zakonodajnim postopkom. Ta dogovor je bil sklenjen v obliki skupnega sklepa Evropskega parlamenta in Sveta v dogovoru s Komisijo. Predlog, za katerega je bil navedeni postopek opravljen med zakonodajnim postopkom, je bil predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti.

| 31. | S pogostejšo uporabo postopka prenovitve ali kodifikacijo aktov o spremembi ob samem sprejetju bi državljanom zagotovili zaključena in berljiva besedila s pravnim učinkom. |
| --- | --- |

31.

S pogostejšo uporabo postopka prenovitve ali kodifikacijo aktov o spremembi ob samem sprejetju bi državljanom zagotovili zaključena in berljiva besedila s pravnim učinkom.

IV.   NACIONALNA ZAKONODAJA

NACIONALNA ZAKONODAJA

(a)   Zakonodaja

Zakonodaja

(i)   N-Lex

N-Lex

| 32. | Spletno mesto N-Lex je bilo vzpostavljeno leta 2006 z namenom zagotavljanja informacij o nacionalni zakonodaji vseh držav članic EU. |
| --- | --- |

32.

Spletno mesto N-Lex je bilo vzpostavljeno leta 2006 z namenom zagotavljanja informacij o nacionalni zakonodaji vseh držav članic EU.

| 33. | N-Lex vsebuje enoten obrazec za iskanje v vseh jezikih, ki omogoča prikaz rezultatov iz nacionalnih podatkovnih zbirk držav članic. Ta sistem v povezavi z Eurovocom državljanom omogoča, da poiščejo pojme, ki jih v svojem jeziku ali v lastnem nacionalnem sistemu ne poznajo. |
| --- | --- |

33.

N-Lex vsebuje enoten obrazec za iskanje v vseh jezikih, ki omogoča prikaz rezultatov iz nacionalnih podatkovnih zbirk držav članic. Ta sistem v povezavi z Eurovocom državljanom omogoča, da poiščejo pojme, ki jih v svojem jeziku ali v lastnem nacionalnem sistemu ne poznajo.

| 34. | Čeprav je večjezičnost Evropske unije njena prednost, hkrati predstavlja tudi velik izziv v smislu dostopa do prava: zagotavljanje dostopa do nacionalnih spletnih strani, ki vsebujejo zakonodajo, bi bilo z vidika uporabe omejeno, če ne bi bilo nobenih prevodov. Na tem mestu je treba omeniti, da nekatere države članice ponujajo prevode nacionalne zakonodaje v druge jezike EU, da bi bralcem pomagale razumeti zadevne instrumente. Poleg tega je predvidena (glej v nadaljevanju) tudi že povezava do orodja za samodejno prevajanje, ki bi zagotavljala zahtevane prevode rezultatov iskanja; na ta način bi uporabnikom lahko dali na voljo obsežne, dostopne in razumljive informacije o pravu držav članic. |
| --- | --- |

34.

Čeprav je večjezičnost Evropske unije njena prednost, hkrati predstavlja tudi velik izziv v smislu dostopa do prava: zagotavljanje dostopa do nacionalnih spletnih strani, ki vsebujejo zakonodajo, bi bilo z vidika uporabe omejeno, če ne bi bilo nobenih prevodov. Na tem mestu je treba omeniti, da nekatere države članice ponujajo prevode nacionalne zakonodaje v druge jezike EU, da bi bralcem pomagale razumeti zadevne instrumente. Poleg tega je predvidena (glej v nadaljevanju) tudi že povezava do orodja za samodejno prevajanje, ki bi zagotavljala zahtevane prevode rezultatov iskanja; na ta način bi uporabnikom lahko dali na voljo obsežne, dostopne in razumljive informacije o pravu držav članic.

(ii)   Nacionalni izvedbeni ukrepi

Nacionalni izvedbeni ukrepi

| 35. | Optimalni dostop državljanov do pravnih informacij ne pomeni le dostopa do vseh evropskih instrumentov, temveč tudi dostop do nacionalnih ukrepov za izvajanje evropskega prava. Trenutno so na spletnem mestu EUR-Lex informacije o direktivah, sprejetih na ravni EU, skupaj z naborom metapodatkov o izvedbenih ukrepih, ki so jih države članice sprejele za uporabo teh direktiv. |
| --- | --- |

35.

Optimalni dostop državljanov do pravnih informacij ne pomeni le dostopa do vseh evropskih instrumentov, temveč tudi dostop do nacionalnih ukrepov za izvajanje evropskega prava. Trenutno so na spletnem mestu EUR-Lex informacije o direktivah, sprejetih na ravni EU, skupaj z naborom metapodatkov o izvedbenih ukrepih, ki so jih države članice sprejele za uporabo teh direktiv.

| 36. | Pojavlja se potreba po združitvi teh dveh sklopov informacij, zato Svet, Komisija in Urad za publikacije na ravni Delovne skupine za e-pravo že obravnavajo možnosti za vzpostavitev sistema, ki bi to omogočal. Takšna možnost bi državljanov zagotavljala dostop do direktiv in hkrati do določb nacionalnih ukrepov za izvajanje teh direktiv. Delovna skupina za e-pravo trenutno preučuje tehnične vidike zagotavljanja učinkovitega, zanesljivega in ažurnega dostopa do nacionalnih izvedbenih ukrepov, da bi povečali preglednost in hkrati omejili podvajanje informacij. Točka trenutnih razprav o ELI je tudi sklicevanje na nacionalne izvedbene ukrepe. |
| --- | --- |

36.

Pojavlja se potreba po združitvi teh dveh sklopov informacij, zato Svet, Komisija in Urad za publikacije na ravni Delovne skupine za e-pravo že obravnavajo možnosti za vzpostavitev sistema, ki bi to omogočal. Takšna možnost bi državljanov zagotavljala dostop do direktiv in hkrati do določb nacionalnih ukrepov za izvajanje teh direktiv. Delovna skupina za e-pravo trenutno preučuje tehnične vidike zagotavljanja učinkovitega, zanesljivega in ažurnega dostopa do nacionalnih izvedbenih ukrepov, da bi povečali preglednost in hkrati omejili podvajanje informacij. Točka trenutnih razprav o ELI je tudi sklicevanje na nacionalne izvedbene ukrepe.

(iii)   Samodejno prevajanje

Samodejno prevajanje

| 37. | Uporaba različnih jezikov v Evropski uniji predstavlja velik izziv z vidika dostopa do pravnih informacij. Kataložno predstavljene informacije so lahko resnično uporabne le, če jih uporabnik razume. |
| --- | --- |

37.

Uporaba različnih jezikov v Evropski uniji predstavlja velik izziv z vidika dostopa do pravnih informacij. Kataložno predstavljene informacije so lahko resnično uporabne le, če jih uporabnik razume.

| 38. | Sama narava pravnih informacij pa ta izziv še povečuje. Bralec mora uporabljeni izraz popolnoma razumeti, da bi preprečili kakršno koli možnost napačnega razlaganja izraza. |
| --- | --- |

38.

Sama narava pravnih informacij pa ta izziv še povečuje. Bralec mora uporabljeni izraz popolnoma razumeti, da bi preprečili kakršno koli možnost napačnega razlaganja izraza.

| 39. | Od julija 2013 Evropska komisija ponuja storitev samodejnega prevajanja (MT@EC). Uporabnikom, ki opravljajo poizvedbe na portalu N-Lex, je ta storitev na voljo prek povezave. Ta storitev velja za vir splošnih informacij, na podlagi katerih bi lahko uporabnik na splošno razumel rezultate iskanja in jih morda uporabil kot podlago za morebitno posvetovanje s strokovnjakom. Opozoriti je treba, da je prevajanje nekaterih jezikovnih kombinacij še vedno težavno in bi ga bilo treba izboljšati. |
| --- | --- |

39.

Od julija 2013 Evropska komisija ponuja storitev samodejnega prevajanja (MT@EC). Uporabnikom, ki opravljajo poizvedbe na portalu N-Lex, je ta storitev na voljo prek povezave. Ta storitev velja za vir splošnih informacij, na podlagi katerih bi lahko uporabnik na splošno razumel rezultate iskanja in jih morda uporabil kot podlago za morebitno posvetovanje s strokovnjakom. Opozoriti je treba, da je prevajanje nekaterih jezikovnih kombinacij še vedno težavno in bi ga bilo treba izboljšati.

(iv)   Nacionalni glosarji: Legivoc

Nacionalni glosarji: Legivoc

| 40. | Zaradi kompleksnosti pravnih izrazov, značilnih za posamezne nacionalne sisteme, ter razlik med njimi se je pojavila potreba po pripravi glosarjev o zakonodajah držav članic. |
| --- | --- |

40.

Zaradi kompleksnosti pravnih izrazov, značilnih za posamezne nacionalne sisteme, ter razlik med njimi se je pojavila potreba po pripravi glosarjev o zakonodajah držav članic.

| 41. | Priprava glosarja o nacionalni zakonodaji je celo večji izziv kot priprava glosarja na evropski ravni. Eden od razlogov je razpršenost koristnega znanja med različnimi kraji, zato je kot prvi korak nujno zbiranje pravnega besedišča. Drugi razlog je specifičnost posameznih sistemov: tako imata lahko v večjezičnem okolju podobna izraza iz dveh držav članic različen pomen, ali pa imata različna izraza podoben ali soroden pomen. Prav zato je treba zadevne povezave urediti v drevesni diagram. |
| --- | --- |

41.

Priprava glosarja o nacionalni zakonodaji je celo večji izziv kot priprava glosarja na evropski ravni. Eden od razlogov je razpršenost koristnega znanja med različnimi kraji, zato je kot prvi korak nujno zbiranje pravnega besedišča. Drugi razlog je specifičnost posameznih sistemov: tako imata lahko v večjezičnem okolju podobna izraza iz dveh držav članic različen pomen, ali pa imata različna izraza podoben ali soroden pomen. Prav zato je treba zadevne povezave urediti v drevesni diagram.

| 42. | V okviru pilotnega projekta Legivoc, začetega na pobudo francoske delegacije, je bil pripravljen prvi osnutek glosarja, ki združuje nekatere nacionalne glosarje. Pojmovno povezovanje nacionalnih pravnih izrazov bo tako kmalu postalo bolj preprosto. |
| --- | --- |

42.

V okviru pilotnega projekta Legivoc, začetega na pobudo francoske delegacije, je bil pripravljen prvi osnutek glosarja, ki združuje nekatere nacionalne glosarje. Pojmovno povezovanje nacionalnih pravnih izrazov bo tako kmalu postalo bolj preprosto.

(v)   Evropski zakonodajni identifikator (ELI)

Evropski zakonodajni identifikator (ELI)

| 43. | Svet je leta 2012 sprejel sklepe, v katerih je pozval k prostovoljni uvedbi evropskega zakonodajnega identifikatorja (European Legislation Identifier – ELI) (UL C 325, 26.10.2012, str. 3). |
| --- | --- |

43.

Svet je leta 2012 sprejel sklepe, v katerih je pozval k prostovoljni uvedbi evropskega zakonodajnega identifikatorja (European Legislation Identifier – ELI) (UL C 325, 26.10.2012, str. 3).

European Legislation Identifier

| 44. | Svet je bil mnenja, da je pomembno doseči cilj, in sicer omogočiti dostop do informacij o pravnih sistemih EU in držav članic ter biti tako v pomoč državljanom, pravnim strokovnjakom in tudi organom držav članic. |
| --- | --- |

44.

Svet je bil mnenja, da je pomembno doseči cilj, in sicer omogočiti dostop do informacij o pravnih sistemih EU in držav članic ter biti tako v pomoč državljanom, pravnim strokovnjakom in tudi organom držav članic.

| 45. | Potrebo po dostopu do prava delno izpolnjujejo pravne informacije, ki so na voljo v digitalni obliki, ter razširjena uporaba interneta. Izmenjava pravnih informacij pa je kljub vsemu močno omejena zaradi razlik, ki obstajajo v različnih nacionalnih pravnih sistemih ter razlik v tehničnih sistemih držav članic, ki se uporabljajo za shranjevanje in objavo zakonodaje na njihovih spletnih straneh. To ovira interoperabilnost med informacijskimi sistemi nacionalnih in evropskih institucij, kljub temu da je vse več dokumentov na voljo v elektronski obliki. |
| --- | --- |

45.

Potrebo po dostopu do prava delno izpolnjujejo pravne informacije, ki so na voljo v digitalni obliki, ter razširjena uporaba interneta. Izmenjava pravnih informacij pa je kljub vsemu močno omejena zaradi razlik, ki obstajajo v različnih nacionalnih pravnih sistemih ter razlik v tehničnih sistemih držav članic, ki se uporabljajo za shranjevanje in objavo zakonodaje na njihovih spletnih straneh. To ovira interoperabilnost med informacijskimi sistemi nacionalnih in evropskih institucij, kljub temu da je vse več dokumentov na voljo v elektronski obliki.

| 46. | Z uvedbo ELI bi lahko pripomogli k rešitvi teh težav. Uporaba enotnih identifikatorjev ter strukturiranih metapodatkov in ontologije pri sklicevanju na nacionalno zakonodajo v uradnih listih bi omogočila bolj učinkovito, uporabnikom prijazno in hitrejše iskanje ter izmenjavo informacij, pa tudi učinkovite iskalne mehanizme za zakonodajalce, sodnike, pravne strokovnjake in državljane. |
| --- | --- |

46.

Z uvedbo ELI bi lahko pripomogli k rešitvi teh težav. Uporaba enotnih identifikatorjev ter strukturiranih metapodatkov in ontologije pri sklicevanju na nacionalno zakonodajo v uradnih listih bi omogočila bolj učinkovito, uporabnikom prijazno in hitrejše iskanje ter izmenjavo informacij, pa tudi učinkovite iskalne mehanizme za zakonodajalce, sodnike, pravne strokovnjake in državljane.

| 47. | Za identifikacijo zakonodaje bi se uporabil edinstven identifikator, ki je prepoznaven, berljiv in razumljiv – tako za človeka kot za računalnik – in je skladen z obstoječimi tehnološkimi standardi. Poleg tega ELI ponuja nabor elementov metapodatkov za opis zakonodaje v skladu s priporočeno ontologijo. Zagotavljal naj bi stroškovno učinkovit javni dostop do zanesljive in ažurne zakonodaje. ELI temelji na nastajajoči strukturi semantične mreže, kar omogoča neposredno obdelavo informacij s strani računalnikov in ljudi, zato bi lahko omogočal avtomatizirano izmenjavo informacij, s čimer bi se povečala hitrost, učinkovitost in zmogljivost izmenjave informacij. |
| --- | --- |

47.

Za identifikacijo zakonodaje bi se uporabil edinstven identifikator, ki je prepoznaven, berljiv in razumljiv – tako za človeka kot za računalnik – in je skladen z obstoječimi tehnološkimi standardi. Poleg tega ELI ponuja nabor elementov metapodatkov za opis zakonodaje v skladu s priporočeno ontologijo. Zagotavljal naj bi stroškovno učinkovit javni dostop do zanesljive in ažurne zakonodaje. ELI temelji na nastajajoči strukturi semantične mreže, kar omogoča neposredno obdelavo informacij s strani računalnikov in ljudi, zato bi lahko omogočal avtomatizirano izmenjavo informacij, s čimer bi se povečala hitrost, učinkovitost in zmogljivost izmenjave informacij.

| 48. | ELI upošteva ne le kompleksnost in posebnosti obstoječih nacionalnih in evropskih zakonodajnih sistemov, temveč tudi spremembe pravnih besedil (npr. prečiščena besedila, razveljavljeni akti itd.). Zasnovan je tako, da naj bi deloval nad obstoječimi sistemi, ki uporabljajo strukturirane podatke. Države članice ga lahko uporabljajo v tempu, ki ga določijo same. |
| --- | --- |

48.

ELI upošteva ne le kompleksnost in posebnosti obstoječih nacionalnih in evropskih zakonodajnih sistemov, temveč tudi spremembe pravnih besedil (npr. prečiščena besedila, razveljavljeni akti itd.). Zasnovan je tako, da naj bi deloval nad obstoječimi sistemi, ki uporabljajo strukturirane podatke. Države članice ga lahko uporabljajo v tempu, ki ga določijo same.

| 49. | Uvedba evropskega zakonodajnega identifikatorja (ELI) ni obvezna. Trenutno ELI uporablja Urad za publikacije in tudi že več držav članic. |
| --- | --- |

49.

Uvedba evropskega zakonodajnega identifikatorja (ELI) ni obvezna. Trenutno ELI uporablja Urad za publikacije in tudi že več držav članic.

(vi)   Mreža zakonodajnega sodelovanja

Mreža zakonodajnega sodelovanja

| 50. | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 20. decembra 2008 vzpostavlja mrežo zakonodajnega sodelovanja med ministrstvi za pravosodje držav članic. |
| --- | --- |

50.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 20. decembra 2008 vzpostavlja mrežo zakonodajnega sodelovanja med ministrstvi za pravosodje držav članic.

| 51. | Leta 2001 je bila vzpostavljena varna elektronska platforma (www.legicoop.eu), ki jo uporabljajo ministrstva za pravosodje Evropske unije. Od takrat je bilo izmenjanih že več kot 4 000 prošenj in odgovorov prek te platforme, ki omogoča spletno arhiviranje bistvenih informacij, na podlagi katerih prek edinstvenega in učinkovitega komunikacijskega orodja potekajo posvetovanja in študije na področju primerjalnega prava. Administratorji iz vseh držav članic to mrežo uporabljajo, da bi zagotovili ključno izmenjavo pomembnih informacij o veljavni zakonodaji, zakonodajnem in sodnem sistemu ter načrtih reform. |
| --- | --- |

51.

Leta 2001 je bila vzpostavljena varna elektronska platforma (www.legicoop.eu), ki jo uporabljajo ministrstva za pravosodje Evropske unije. Od takrat je bilo izmenjanih že več kot 4 000 prošenj in odgovorov prek te platforme, ki omogoča spletno arhiviranje bistvenih informacij, na podlagi katerih prek edinstvenega in učinkovitega komunikacijskega orodja potekajo posvetovanja in študije na področju primerjalnega prava. Administratorji iz vseh držav članic to mrežo uporabljajo, da bi zagotovili ključno izmenjavo pomembnih informacij o veljavni zakonodaji, zakonodajnem in sodnem sistemu ter načrtih reform.

(b)   Sodna praksa

Sodna praksa

(i)   Evropski identifikator sodne prakse (ECLI)

Evropski identifikator sodne prakse (ECLI)

| 52. | Svet je leta 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval k prostovoljni uvedbi evropskega identifikatorja sodne prakse (European Case Law Identifier – ECLI) ter minimalnih enotnih metapodatkov o sodni praksi (UL C 127, 29.4.2011, str. 1). |
| --- | --- |

52.

Svet je leta 2011 sprejel sklepe, v katerih je pozval k prostovoljni uvedbi evropskega identifikatorja sodne prakse (European Case Law Identifier – ECLI) ter minimalnih enotnih metapodatkov o sodni praksi (UL C 127, 29.4.2011, str. 1).

European Case Law Identifier

| 53. | Potreba po zagotavljanju dostopa do prava bi morala ustrezati cilju razširjanja informacij o pravnih sistemih EU in držav članic ter služiti namenu razvoja uporabnega orodja za državljane, pravne strokovnjake in organe držav članic. |
| --- | --- |

53.

Potreba po zagotavljanju dostopa do prava bi morala ustrezati cilju razširjanja informacij o pravnih sistemih EU in držav članic ter služiti namenu razvoja uporabnega orodja za državljane, pravne strokovnjake in organe držav članic.

| 54. | Znanja o vsebini in uporabi prava Evropske unije ni mogoče dobiti le iz pravnih virov EU, upoštevati je treba tudi sodno prakso nacionalnih sodišč, tudi zahteve po predhodnem odločanju in odločitve, sprejete v postopku predhodnega odločanja, ter odločitve, na podlagi katerih se neposredno izvršuje pravo EU. Izboljšan čezmejni dostop do sodne prakse držav članic in evropskih sodišč lajša tudi opravljanje študij na področju primerjalnega prava ter spodbuja širjenje znanja o različnih pravnih kulturah. |
| --- | --- |

54.

Znanja o vsebini in uporabi prava Evropske unije ni mogoče dobiti le iz pravnih virov EU, upoštevati je treba tudi sodno prakso nacionalnih sodišč, tudi zahteve po predhodnem odločanju in odločitve, sprejete v postopku predhodnega odločanja, ter odločitve, na podlagi katerih se neposredno izvršuje pravo EU. Izboljšan čezmejni dostop do sodne prakse držav članic in evropskih sodišč lajša tudi opravljanje študij na področju primerjalnega prava ter spodbuja širjenje znanja o različnih pravnih kulturah.

| 55. | Študija (4), ki jo opravila Delovna skupina Sveta za e-pravo, je pokazala, da so bile pri dostopu do sodne prakse poleg težav, povezanih z večjezičnostjo, pogoste težave zlasti zaradi neenotnih identifikatorjev in metapodatkov. Na nacionalni ravni obstajajo različni identifikacijski sistemi, ki so jih določila sodišča ali so jih ponudili prodajalci. V primeru podatkovnih zbirk, namenjenih poizvedbam o sodni praksi različnih držav članic, je bodisi ustvarjen zbirki lastni identifikacijski sistem ali pa je uporabljen eden ali več nacionalnih sistemov oštevilčevanja. Iskanje in navajanje sodne prakse v čezmejnem kontekstu je tako izjemno zahtevno, saj identifikatorji, ki jih izda en sistem, niso nujno skladni z drugimi sistemi. |
| --- | --- |

55.

Študija (4), ki jo opravila Delovna skupina Sveta za e-pravo, je pokazala, da so bile pri dostopu do sodne prakse poleg težav, povezanih z večjezičnostjo, pogoste težave zlasti zaradi neenotnih identifikatorjev in metapodatkov. Na nacionalni ravni obstajajo različni identifikacijski sistemi, ki so jih določila sodišča ali so jih ponudili prodajalci. V primeru podatkovnih zbirk, namenjenih poizvedbam o sodni praksi različnih držav članic, je bodisi ustvarjen zbirki lastni identifikacijski sistem ali pa je uporabljen eden ali več nacionalnih sistemov oštevilčevanja. Iskanje in navajanje sodne prakse v čezmejnem kontekstu je tako izjemno zahtevno, saj identifikatorji, ki jih izda en sistem, niso nujno skladni z drugimi sistemi.

4

| 56. | Skupen sistem za identifikacijo in navajanje sodne prakse ter metapodatke o njej je nujno potreben – tako zaradi pospešitve nadaljnjega razvoja zbirk podatkov o sodni praksi kot zaradi potreb pravnih strokovnjakov in državljanov. |
| --- | --- |

56.

Skupen sistem za identifikacijo in navajanje sodne prakse ter metapodatke o njej je nujno potreben – tako zaradi pospešitve nadaljnjega razvoja zbirk podatkov o sodni praksi kot zaradi potreb pravnih strokovnjakov in državljanov.

| 57. | Za identifikacijo sodnih odločb bi bilo treba uporabiti standardni identifikator, ki je prepoznaven, berljiv in razumljiv – tako za človeka kot za računalnik – in je skladen s tehnološkimi standardi. Obenem bi moralo biti možno, da se nacionalni sistemi za identifikacijo sodne prakse uporabljajo vzporedno s takim evropskim standardom, hkrati pa tudi, da se evropski standard uporablja kot edini nacionalni standard za tiste države, ki to želijo. |
| --- | --- |

57.

Za identifikacijo sodnih odločb bi bilo treba uporabiti standardni identifikator, ki je prepoznaven, berljiv in razumljiv – tako za človeka kot za računalnik – in je skladen s tehnološkimi standardi. Obenem bi moralo biti možno, da se nacionalni sistemi za identifikacijo sodne prakse uporabljajo vzporedno s takim evropskim standardom, hkrati pa tudi, da se evropski standard uporablja kot edini nacionalni standard za tiste države, ki to želijo.

| 58. | Ker se organizacija sodišč in računalniški programi, ki jih uporabljajo sodišča, razlikujejo ne le med državami članicami, temveč tudi znotraj držav članic, bi moralo biti mogoče uvesti sistem za identifikacijo in metapodatke za vsa sodišča. |
| --- | --- |

58.

Ker se organizacija sodišč in računalniški programi, ki jih uporabljajo sodišča, razlikujejo ne le med državami članicami, temveč tudi znotraj držav članic, bi moralo biti mogoče uvesti sistem za identifikacijo in metapodatke za vsa sodišča.

| 59. | Države članice so bile pozvane, da prostovoljno na nacionalni ravni uvedejo evropski identifikator sodne prakse ter minimalne enotne metapodatke o sodni praksi. Do sedaj je sistem ECLI na nacionalni ravni uvedlo že več držav članic. |
| --- | --- |

59.

Države članice so bile pozvane, da prostovoljno na nacionalni ravni uvedejo evropski identifikator sodne prakse ter minimalne enotne metapodatke o sodni praksi. Do sedaj je sistem ECLI na nacionalni ravni uvedlo že več držav članic.

(ii)   JURE

JURE

| 60. | Podatkovna zbirka JURE vsebuje določene odločbe sodišč držav članic EU, kjer je ustrezno, pa tudi Islandije, Norveške in Švice, ter Sodišča Evropske unije, in sicer na podlagi naslednjih konvencij in uredb:






  — | Bruseljske konvencije (1968) |
| --- | --- | --- |

60.

Podatkovna zbirka JURE vsebuje določene odločbe sodišč držav članic EU, kjer je ustrezno, pa tudi Islandije, Norveške in Švice, ter Sodišča Evropske unije, in sicer na podlagi naslednjih konvencij in uredb:

—

Bruseljske konvencije (1968)

| — | Luganske konvencije (1988) |
| --- | --- |

—

Luganske konvencije (1988)

| — | uredbe Bruselj I (2000) |
| --- | --- |

—

uredbe Bruselj I (2000)

| — | uredbe Bruselj II (2000) |
| --- | --- |

—

uredbe Bruselj II (2000)

| — | nove uredbe Bruselj II (2003) |
| --- | --- |

—

nove uredbe Bruselj II (2003)

| — | nove Luganske konvencije (2007) |
| --- | --- |

—

nove Luganske konvencije (2007)

| 61. | Odločbe so dostopne le v izvirnem jeziku. |
| --- | --- |

61.

Odločbe so dostopne le v izvirnem jeziku.

| 62. | Za vsako odločbo je na voljo tudi povzetek v francoščini, angleščini in nemščini (in v izvirnem jeziku, če ga zagotovi zadevna država). |
| --- | --- |

62.

Za vsako odločbo je na voljo tudi povzetek v francoščini, angleščini in nemščini (in v izvirnem jeziku, če ga zagotovi zadevna država).

| 63. | Zbirka JURE je na voljo na spletnem mestu EUR-Lex pod zavihkom „Nacionalna zakonodaja“, pododdelek „JURE“. Vključuje tudi vsebino prejšnje podatkovne zbirke „JURE“. Države članice to podatkovno zbirko aktivno posodabljajo in ji dodajajo najnovejšo sodno prakso. |
| --- | --- |

63.

Zbirka JURE je na voljo na spletnem mestu EUR-Lex pod zavihkom „Nacionalna zakonodaja“, pododdelek „JURE“. Vključuje tudi vsebino prejšnje podatkovne zbirke „JURE“. Države članice to podatkovno zbirko aktivno posodabljajo in ji dodajajo najnovejšo sodno prakso.

(iii)   Mreža predsednikov vrhovnih sodišč

Mreža predsednikov vrhovnih sodišč

| 64. | Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije je bila ustanovljena leta 2004 kot platforma za komuniciranje med vrhovnimi sodišči EU. Mreža spodbuja razprave o zadevah skupnega interesa, poleg tega pa je bil na podlagi stikov med predsedniki vrhovnih sodišč leta 2007 ustanovljen skupni portal sodne prakse, ki vsebuje iskalnik za opravljanje poizvedb prek drugih iskalnikov. |
| --- | --- |

64.

Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije je bila ustanovljena leta 2004 kot platforma za komuniciranje med vrhovnimi sodišči EU. Mreža spodbuja razprave o zadevah skupnega interesa, poleg tega pa je bil na podlagi stikov med predsedniki vrhovnih sodišč leta 2007 ustanovljen skupni portal sodne prakse, ki vsebuje iskalnik za opravljanje poizvedb prek drugih iskalnikov.

(iv)   Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije

Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije

| 65. | V Združenju državnih svetov in vrhovnih upravnih sodišč Evropske unije (ACA-Europe) so Sodišče Evropske unije in državni sveti ali vrhovna upravna sodišča posamezne države članice Evropske unije. Sodišča in institucije, ki imajo podobne pristojnosti v državah, vključenih v pogajanja za pristop k Evropski uniji, lahko sodelujejo kot opazovalci. |
| --- | --- |

65.

V Združenju državnih svetov in vrhovnih upravnih sodišč Evropske unije (ACA-Europe) so Sodišče Evropske unije in državni sveti ali vrhovna upravna sodišča posamezne države članice Evropske unije. Sodišča in institucije, ki imajo podobne pristojnosti v državah, vključenih v pogajanja za pristop k Evropski uniji, lahko sodelujejo kot opazovalci.

| 66. | Združenje je bilo zasnovano na filozofiji izmenjave idej in izkušenj o vprašanjih, povezanih s sodno prakso, organizacijo in delovanjem članov pri izvajanju njihovih dolžnosti, bodisi sodnih ali svetovalnih, zlasti kar zadeva pravo EU. V ta namen spodbuja stike in izmenjavo informacij med člani in opazovalci združenja ter s sodišči EU. |
| --- | --- |

66.

Združenje je bilo zasnovano na filozofiji izmenjave idej in izkušenj o vprašanjih, povezanih s sodno prakso, organizacijo in delovanjem članov pri izvajanju njihovih dolžnosti, bodisi sodnih ali svetovalnih, zlasti kar zadeva pravo EU. V ta namen spodbuja stike in izmenjavo informacij med člani in opazovalci združenja ter s sodišči EU.

| 67. | Združenje je vzpostavilo podatkovno zbirko, ki v glavnem vsebuje sodbe, mnenja in študije svojih članov. Ta zbirka je sestavljena iz dveh podzbirk: prva zbirka (Dec.nat.) vsebuje nacionalne odločbe, druga (JuriFast) pa zadeve predhodnega odločanja (vprašanja, predložena Sodišču Evropske unije, njegove odgovore in odločbe, sprejete na nacionalni ravni kot odziv na te odgovore) in nacionalne odločbe, ki razlagajo pravo EU. |
| --- | --- |

67.

Združenje je vzpostavilo podatkovno zbirko, ki v glavnem vsebuje sodbe, mnenja in študije svojih članov. Ta zbirka je sestavljena iz dveh podzbirk: prva zbirka (Dec.nat.) vsebuje nacionalne odločbe, druga (JuriFast) pa zadeve predhodnega odločanja (vprašanja, predložena Sodišču Evropske unije, njegove odgovore in odločbe, sprejete na nacionalni ravni kot odziv na te odgovore) in nacionalne odločbe, ki razlagajo pravo EU.

V.   ODPRTI PODATKI

ODPRTI PODATKI

| 68. | Cilj portala odprtih podatkov Evropske unije (http://open-data.europa.eu) je zbirati in širiti odprte podatke institucij, agencij in drugih organov EU. Cilj druge pobude pa je vzpostaviti vseevropski portal o odprtih podatkih, ki bi združeval in širil odprte podatke lokalnih, regionalnih in nacionalnih portalov držav članic EU. |
| --- | --- |

68.

Cilj portala odprtih podatkov Evropske unije (http://open-data.europa.eu) je zbirati in širiti odprte podatke institucij, agencij in drugih organov EU. Cilj druge pobude pa je vzpostaviti vseevropski portal o odprtih podatkih, ki bi združeval in širil odprte podatke lokalnih, regionalnih in nacionalnih portalov držav članic EU.

| 69. | Oba portala vsebujeta kataloge metapodatkov in naj bi zagotavljala semantično interoperabilnost na ravni metapodatkov, da bi lahko učinkovito povezali nabore podatkov. |
| --- | --- |

69.

Oba portala vsebujeta kataloge metapodatkov in naj bi zagotavljala semantično interoperabilnost na ravni metapodatkov, da bi lahko učinkovito povezali nabore podatkov.

(a)   Odprti podatki na ravni EU

Odprti podatki na ravni EU

| 70. | Portal odprtih podatkov EU (http://open-data.europa.eu, ODP) je bil ustanovljen s Sklepom Komisije 2011/833/EU (5), da bi olajšali dostop javnosti do odprtih podatkov ter spodbudili ponovno uporabo informacij in gospodarsko dejavnost. Predstavlja enotno vstopno točko za dostop do odprtih podatkov institucij, agencij in drugih organov EU. |
| --- | --- |

70.

Portal odprtih podatkov EU (http://open-data.europa.eu, ODP) je bil ustanovljen s Sklepom Komisije 2011/833/EU (5), da bi olajšali dostop javnosti do odprtih podatkov ter spodbudili ponovno uporabo informacij in gospodarsko dejavnost. Predstavlja enotno vstopno točko za dostop do odprtih podatkov institucij, agencij in drugih organov EU.

5

| 71. | Ustanovljen je bil v okviru obsežne strategije za spodbujanje široke in brezplačne dostopnosti informacij, ki so jih pripravile vlade na evropski ravni ali so bile pripravljene za njih. Potrebo po prehodu na odprte podatke je potrdil tudi Evropski svet na zasedanju oktobra 2013. |
| --- | --- |

71.

Ustanovljen je bil v okviru obsežne strategije za spodbujanje široke in brezplačne dostopnosti informacij, ki so jih pripravile vlade na evropski ravni ali so bile pripravljene za njih. Potrebo po prehodu na odprte podatke je potrdil tudi Evropski svet na zasedanju oktobra 2013.

| 72. | Službe Komisije morajo v skladu z obveznostjo iz Sklepa 2011/833/EU za portal odprtih podatkov zagotavljati svoje podatke ali podatke, pripravljene za njih, medtem ko so druge institucije, agencije in drugi organi k temu povabljeni. Portal omogoča enostavno iskanje, prenos in ponovno uporabo vse več podatkov v komercialne ali nekomercialne namene, in sicer na podlagi kataloga skupnih metapodatkov. Povečuje vidnost in širjenje podatkov institucij in agencij EU ter znatno prispeva k njihovi odprtosti in preglednosti. |
| --- | --- |

72.

Službe Komisije morajo v skladu z obveznostjo iz Sklepa 2011/833/EU za portal odprtih podatkov zagotavljati svoje podatke ali podatke, pripravljene za njih, medtem ko so druge institucije, agencije in drugi organi k temu povabljeni. Portal omogoča enostavno iskanje, prenos in ponovno uporabo vse več podatkov v komercialne ali nekomercialne namene, in sicer na podlagi kataloga skupnih metapodatkov. Povečuje vidnost in širjenje podatkov institucij in agencij EU ter znatno prispeva k njihovi odprtosti in preglednosti.

| 73. | Konec leta 2014 je podatke v portal odprtih podatkov prispevalo 43 pošiljateljev (26 služb Komisije, Odbor regij, Evropska investicijska banka in 15 agencij), s čimer je bil zagotovljen dostop do približno 6 650 naborov podatkov. |
| --- | --- |

73.

Konec leta 2014 je podatke v portal odprtih podatkov prispevalo 43 pošiljateljev (26 služb Komisije, Odbor regij, Evropska investicijska banka in 15 agencij), s čimer je bil zagotovljen dostop do približno 6 650 naborov podatkov.

(b)   Odprti podatki na ravni držav članic

Odprti podatki na ravni držav članic

| 74. | V večletnem evropskem akcijskem načrtu za e-pravosodje za obdobje 2014–2018 (2014/C 182/02) je določeno, da se vzpostavi neuradna skupina, ki bo svoje ugotovitve predložila Delovni skupini Sveta za e-pravosodje. Cilj je obravnavati in pripraviti metodo, ki bi se uporabljala za odprte podatke na področju pravosodja. |
| --- | --- |

74.

V večletnem evropskem akcijskem načrtu za e-pravosodje za obdobje 2014–2018 (2014/C 182/02) je določeno, da se vzpostavi neuradna skupina, ki bo svoje ugotovitve predložila Delovni skupini Sveta za e-pravosodje. Cilj je obravnavati in pripraviti metodo, ki bi se uporabljala za odprte podatke na področju pravosodja.

VI.   DOSTOP DO PRAVA TRETJIH DRŽAV

DOSTOP DO PRAVA TRETJIH DRŽAV

| 75. | Dostop do informacij prek Eur-Lexa, N-Lexa in portala e-pravosodje je za sedaj praktično omejen na pravne informacije o pravu in sodni praksi Evropske unije in držav članic. Lahko pa bi šli dlje in razširili obseg pravnih informacij, da bi vključevale tudi dostop do prava in sodne prakse tretjih držav. |
| --- | --- |

75.

Dostop do informacij prek Eur-Lexa, N-Lexa in portala e-pravosodje je za sedaj praktično omejen na pravne informacije o pravu in sodni praksi Evropske unije in držav članic. Lahko pa bi šli dlje in razširili obseg pravnih informacij, da bi vključevale tudi dostop do prava in sodne prakse tretjih držav.

| 76. | Nekaj razmislekov v smeri, kako izboljšati dostop do prava in sodne prakse tretjih držav, je že bilo. Tak dostop bi bil lahko zanimiv tudi z vidika uporabe instrumentov, sprejetih na ravni EU. V členu 2 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) je tako določeno, da se lahko za pogodbo, ki spada v področje uporabe zadevne uredbe, uporabi vsako pravo, ne glede na to, ali gre za pravo ene od držav članic ali tretje države. To pomeni, da mora sodišče države članice v določenih primerih uporabiti pravo tretje države, s katero je zadeva posebej povezana. Poleg tega obstajajo tudi drugi primeri iz vsakodnevnega življenja državljanov ali poslovanja podjetij ali pravnih strokovnjakov, ko je dostop do tujega prava potreben ali pa se izkaže za koristnega. |
| --- | --- |

76.

Nekaj razmislekov v smeri, kako izboljšati dostop do prava in sodne prakse tretjih držav, je že bilo. Tak dostop bi bil lahko zanimiv tudi z vidika uporabe instrumentov, sprejetih na ravni EU. V členu 2 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) je tako določeno, da se lahko za pogodbo, ki spada v področje uporabe zadevne uredbe, uporabi vsako pravo, ne glede na to, ali gre za pravo ene od držav članic ali tretje države. To pomeni, da mora sodišče države članice v določenih primerih uporabiti pravo tretje države, s katero je zadeva posebej povezana. Poleg tega obstajajo tudi drugi primeri iz vsakodnevnega življenja državljanov ali poslovanja podjetij ali pravnih strokovnjakov, ko je dostop do tujega prava potreben ali pa se izkaže za koristnega.

6

| 77. | Nekatere države članice so sprejele pravila, na podlagi katerih lahko njihova sodišča ali drugi organi pridobijo informacije o tujem pravu. V teh pravilih je določen organ, ki je pristojen za zastavljanje vprašanj glede tujega prava. Dovoljena je tudi pridobitev mnenja izvedencev. Skoraj vse države članice so tudi podpisnice Evropske konvencije o obvestilih o tujem pravu. |
| --- | --- |

77.

Nekatere države članice so sprejele pravila, na podlagi katerih lahko njihova sodišča ali drugi organi pridobijo informacije o tujem pravu. V teh pravilih je določen organ, ki je pristojen za zastavljanje vprašanj glede tujega prava. Dovoljena je tudi pridobitev mnenja izvedencev. Skoraj vse države članice so tudi podpisnice Evropske konvencije o obvestilih o tujem pravu.

| 78. | Koristno je, da še naprej ugotavljamo, kako bi olajšali ali razširili dostop do prava tretjih držav. Kako potekajo zadevne razprave? |
| --- | --- |

78.

Koristno je, da še naprej ugotavljamo, kako bi olajšali ali razširili dostop do prava tretjih držav. Kako potekajo zadevne razprave?

(i)   Pogodbenice luganskih konvencij

Pogodbenice luganskih konvencij

| 79. | Države podpisnice luganskih konvencij (Švica, Norveška in Islandija) imajo z EU posebne odnose. S predstavniki Švice, Norveške in Islandije se tako vzdržujejo redni stiki z namenom razprave zlasti o podatkovnih zbirkah, ki vsebujejo sodno prakso, povezanih z uporabo konvencij. Na podlagi tega posebnega sodelovanja so pogodbenice luganskih konvencij tudi izkazale posebno zanimanje za delo, ki poteka v okviru Sveta na temo semantičnih mrež; poleg tega so neposredno vključene v razprave o ELI in ECLI. Ideja je, da bi čez čas razvili semantične mreže, ki bi dovoljevale, da bi tudi strani o zakonodaji in sodni praksi zadevnih držav vsebovale identifikatorje ELI in ECLI, s čimer bi omogočili enostaven in avtomatiziran dostop prek strani EU in njenih držav članic. |
| --- | --- |

79.

Države podpisnice luganskih konvencij (Švica, Norveška in Islandija) imajo z EU posebne odnose. S predstavniki Švice, Norveške in Islandije se tako vzdržujejo redni stiki z namenom razprave zlasti o podatkovnih zbirkah, ki vsebujejo sodno prakso, povezanih z uporabo konvencij. Na podlagi tega posebnega sodelovanja so pogodbenice luganskih konvencij tudi izkazale posebno zanimanje za delo, ki poteka v okviru Sveta na temo semantičnih mrež; poleg tega so neposredno vključene v razprave o ELI in ECLI. Ideja je, da bi čez čas razvili semantične mreže, ki bi dovoljevale, da bi tudi strani o zakonodaji in sodni praksi zadevnih držav vsebovale identifikatorje ELI in ECLI, s čimer bi omogočili enostaven in avtomatiziran dostop prek strani EU in njenih držav članic.

(ii)   Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu

Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu

| 80. | Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu združuje veliko držav. Svet Konference za splošne zadeve in politiko je Stalni urad pozval, naj še naprej sledi razvoju na področju dostopa do vsebine tujega prava. |
| --- | --- |

80.

Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu združuje veliko držav. Svet Konference za splošne zadeve in politiko je Stalni urad pozval, naj še naprej sledi razvoju na področju dostopa do vsebine tujega prava.

| 81. | Glede na to, da se lahko orodja, ki delujejo na podlagi semantičnih mrež in so bila razvita na pobudo Evropske unije, zaradi svoje prožnosti prilagajajo vsem nacionalnim sistemom, so bili vzpostavljeni stiki za prenos teh rešitev. Evropska unija jih je aprila 2014 predstavila Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu na seji Sveta za splošne zadeve in politiko. Prihodnji razvoj na tem področju bomo še naprej natančno spremljali. |
| --- | --- |

81.

Glede na to, da se lahko orodja, ki delujejo na podlagi semantičnih mrež in so bila razvita na pobudo Evropske unije, zaradi svoje prožnosti prilagajajo vsem nacionalnim sistemom, so bili vzpostavljeni stiki za prenos teh rešitev. Evropska unija jih je aprila 2014 predstavila Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu na seji Sveta za splošne zadeve in politiko. Prihodnji razvoj na tem področju bomo še naprej natančno spremljali.

(iii)   Pobude držav članic

Pobude držav članic

| 82. | EU je prek dveh držav članic povezana tudi z Ibersko-ameriškim pravosodnim vrhom, forumom, ki združuje države južne in srednje Amerike. Tudi te države si prizadevajo spodbujati spletni dostop do prava, zato so bili z njimi vzpostavljeni stiki, da bi jih obvestili o semantičnih mrežah, ki jih je razvila Evropska unija. |
| --- | --- |

82.

EU je prek dveh držav članic povezana tudi z Ibersko-ameriškim pravosodnim vrhom, forumom, ki združuje države južne in srednje Amerike. Tudi te države si prizadevajo spodbujati spletni dostop do prava, zato so bili z njimi vzpostavljeni stiki, da bi jih obvestili o semantičnih mrežah, ki jih je razvila Evropska unija.

| 83. | Ena država članica je delovno skupino obvestila tudi o rezultatih sheme tesnega medinstitucionalnega sodelovanja z Marokom, ki je vključevalo tudi predstavitev o ELI. |
| --- | --- |

83.

Ena država članica je delovno skupino obvestila tudi o rezultatih sheme tesnega medinstitucionalnega sodelovanja z Marokom, ki je vključevalo tudi predstavitev o ELI.

VII.   ZAKLJUČEK

ZAKLJUČEK

| 84. | Evropska unija se zaveda pomembnosti vprašanja dostopa do prava, zato razvija orodja in platforme, ki državljanom, tudi pravnim strokovnjakom, podjetjem in institucijam na ravni držav članic in EU lajšajo in širijo dostop do prava. To delo je že prineslo rezultate in bi se moralo nadaljevati. |
| --- | --- |

84.

Evropska unija se zaveda pomembnosti vprašanja dostopa do prava, zato razvija orodja in platforme, ki državljanom, tudi pravnim strokovnjakom, podjetjem in institucijam na ravni držav članic in EU lajšajo in širijo dostop do prava. To delo je že prineslo rezultate in bi se moralo nadaljevati.

| 85. | To poročilo je namenjeno javnosti. |
| --- | --- |

85.

To poročilo je namenjeno javnosti.

| 86. | Delovna skupina Sveta za e-pravo bo nadaljevala delo na tem področju in predlaga, da se redna poročila o doseženem napredku pripravijo vsaj vsakih pet let. |
| --- | --- |

86.

Delovna skupina Sveta za e-pravo bo nadaljevala delo na tem področju in predlaga, da se redna poročila o doseženem napredku pripravijo vsaj vsakih pet let.

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1).

1

Uradnega lista Evropske unije

(2)  Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

2

(3)  Padawan, C-467/08, EU:C:2010:620, točka 32.

3

(4)  12907/1/09.

4

(5)  Sklep Komisije z dne 12. decembra 2011 o ponovni uporabi dokumentov Komisije (UL L 330, 14.12.2011, str. 39).

5

(6)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

6

---

Evropska komisija

| 24.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. marca 2015

(2015/C 97/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0912 |
| JPY | japonski jen | 130,80 |
| DKK | danska krona | 7,4555 |
| GBP | funt šterling | 0,73180 |
| SEK | švedska krona | 9,2804 |
| CHF | švicarski frank | 1,0561 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,6275 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,374 |
| HUF | madžarski forint | 304,75 |
| PLN | poljski zlot | 4,1215 |
| RON | romunski leu | 4,4220 |
| TRY | turška lira | 2,7924 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3938 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3667 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4628 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,4314 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4956 |
| KRW | južnokorejski won | 1 208,50 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,0633 |
| CNY | kitajski juan | 6,7812 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6460 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 168,69 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0320 |
| PHP | filipinski peso | 48,845 |
| RUB | ruski rubelj | 64,3886 |
| THB | tajski bat | 35,497 |
| BRL | brazilski real | 3,4963 |
| MXN | mehiški peso | 16,3462 |
| INR | indijska rupija | 67,9572 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0912

JPY

japonski jen

130,80

DKK

danska krona

7,4555

GBP

funt šterling

0,73180

SEK

švedska krona

9,2804

CHF

švicarski frank

1,0561

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,6275

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,374

HUF

madžarski forint

304,75

PLN

poljski zlot

4,1215

RON

romunski leu

4,4220

TRY

turška lira

2,7924

AUD

avstralski dolar

1,3938

CAD

kanadski dolar

1,3667

HKD

hongkonški dolar

8,4628

NZD

novozelandski dolar

1,4314

SGD

singapurski dolar

1,4956

KRW

južnokorejski won

1 208,50

ZAR

južnoafriški rand

13,0633

CNY

kitajski juan

6,7812

HRK

hrvaška kuna

7,6460

IDR

indonezijska rupija

14 168,69

MYR

malezijski ringit

4,0320

PHP

filipinski peso

48,845

RUB

ruski rubelj

64,3886

THB

tajski bat

35,497

BRL

brazilski real

3,4963

MXN

mehiški peso

16,3462

INR

indijska rupija

67,9572

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 24.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/12

---

Obvestilo vlade Malte v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

(2015/C 97/05)

V skladu z Obvestilom vlade Malte v zvezi z navedeno direktivo, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije dne 4. maja 2013 (2013/C 127/04), Ministrstvo za promet in infrastrukturo obvešča, da so deli (bloki) 4, 5, 6 in 7 območja 4 zdaj na voljo za izdajo trajnih dovoljenj za raziskovanje ali dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje.

Ministrstvo za promet in infrastrukturo tudi obvešča, da je v skladu z Obvestilom vlade Malte v zvezi s prej navedeno direktivo, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije dne 4. aprila 2014 (2014/C 99/04), za območje 5 zdaj izdano dovoljenje in do nadaljnjega ni na voljo za izdajo dodatnih dovoljenj.

Informacije v zvezi s tem obvestilom so na voljo pri generalnem direktorju Continental Shelf Department, Ministry for Transport and Infrastructure, Block F, Antonio Maurizio Valperga Street, Floriana, FRN 1700, Malta, ali na elektronskem naslovu: dgcs.mti@gov.mt

---

| 24.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 97/13

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Preklic obveznosti javne službe za redne zračne prevoze

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 97/06)

| Država članica | Združeno kraljestvo |
| --- | --- |
| Zadevna proga | letališče Newquay do letališča Heathrow
  letališče Newquay do letališča Stansted
  letališče Newquay do letališča Luton
  letališče Newquay do letališča London City
  letališče Newquay do letališča Southend |
| Prvotni datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 8. avgust 2014 |
| Datum preklica | 22. januar 2015 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Ian Elston |
| Department for Transport |
| Great Minster House |
| 33 Horseferry Road |
| London |
| SW1P 4DR |
| ZDRUŽENO KRALJESTVO |
| E-naslov: ian.elston@dft.gsi.gov.uk |

Država članica

Združeno kraljestvo

Zadevna proga

letališče Newquay do letališča Heathrow

letališče Newquay do letališča Stansted

letališče Newquay do letališča Luton

letališče Newquay do letališča London City

letališče Newquay do letališča Southend

Prvotni datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

8. avgust 2014

Datum preklica

22. januar 2015

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Ian Elston

Department for Transport

Great Minster House

33 Horseferry Road

London

SW1P 4DR

ZDRUŽENO KRALJESTVO

E-naslov: ian.elston@dft.gsi.gov.uk

---