# Eiropas Savienības L 84/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 84 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 28. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 84

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 28. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2015/523 (2015. gada 25. marts), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 43/2014 un (ES) 2015/104 attiecībā uz dažām zvejas iespējām | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/524 (2015. gada 27. marts), ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 79/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kādā piemērojami daži noteikumi Padomes Regulā (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļu jomā, bulgāru valodas redakciju | 22 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/525 (2015. gada 27. marts), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/526 (2015. gada 27. marts), ar ko Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza attiecībā uz ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstā, no kuriem konkrētas mājputnu izcelsmes preces drīkst Savienībā importēt vai tranzītā caur to pārvadāt, saistībā ar turpmākiem augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem minētajā valstī (
  1
  ) | 30 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/527 (2015. gada 27. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 37 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP | 39 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/529 (2015. gada 21. janvāris), ar ko groza Lēmumu ECB/2004/3 par publisku piekļuvi Eiropas Centrālās bankas dokumentiem (ECB/2015/1) | 64 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/530 (2015. gada 11. februāris) par metodoloģiju un procedūrām attiecībā uz datu noteikšanu un vākšanu par maksu noteicošiem faktoriem, kurus izmanto gada uzraudzības maksas aprēķināšanā (ECB/2015/7) | 67 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2015/523 (2015. gada 25. marts), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 43/2014 un (ES) 2015/104 attiecībā uz dažām zvejas iespējām

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/524 (2015. gada 27. marts), ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 79/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kādā piemērojami daži noteikumi Padomes Regulā (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļu jomā, bulgāru valodas redakciju

22

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/525 (2015. gada 27. marts), ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  )

1

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/526 (2015. gada 27. marts), ar ko Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza attiecībā uz ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstā, no kuriem konkrētas mājputnu izcelsmes preces drīkst Savienībā importēt vai tranzītā caur to pārvadāt, saistībā ar turpmākiem augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem minētajā valstī (
  1
  )

1

30

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/527 (2015. gada 27. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

37

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP

Athena

39

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/529 (2015. gada 21. janvāris), ar ko groza Lēmumu ECB/2004/3 par publisku piekļuvi Eiropas Centrālās bankas dokumentiem (ECB/2015/1)

64

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/530 (2015. gada 11. februāris) par metodoloģiju un procedūrām attiecībā uz datu noteikšanu un vākšanu par maksu noteicošiem faktoriem, kurus izmanto gada uzraudzības maksas aprēķināšanā (ECB/2015/7)

67

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā 2013/462/ES (2013. gada 22. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku ( OV L 250, 20.9.2013. ) | 73 |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 897/2013 (2013. gada 22. jūlijs) par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē ( OV L 250, 20.9.2013. ) | 73 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/12/EK (2004. gada 11. februāris), ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu ( OV L 47, 18.2.2004. ) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 34. sējums, 3. lpp.) | 74 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Lēmumā 2013/462/ES (2013. gada 22. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku ( OV L 250, 20.9.2013. )

( OV L 250, 20.9.2013. )

73

*

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 897/2013 (2013. gada 22. jūlijs) par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē ( OV L 250, 20.9.2013. )

( OV L 250, 20.9.2013. )

73

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/12/EK (2004. gada 11. februāris), ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu ( OV L 47, 18.2.2004. ) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 34. sējums, 3. lpp.)

( OV L 47, 18.2.2004. ) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 34. sējums, 3. lpp.)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2015/523

(2015. gada 25. marts),

ar ko groza Regulas (ES) Nr. 43/2014 un (ES) 2015/104 attiecībā uz dažām zvejas iespējām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2015/104 (1) nav noteikts jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma zvejas iespēju limits Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2015/104 (1) nav noteikts jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma zvejas iespēju limits Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā.

| (2) | Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2014. gada jūnijā nāca klajā ar zinātnisko ieteikumu par jūrasasara (labraka) krājumu Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā un apstiprināja, ka šis krājums kopš 2012. gada strauji samazinās. Turklāt Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir novērtējusi jūrasasara (labraka) aizsardzībai pieņemtos valstu pasākumus un visā visumā secinājusi, ka minētie pasākumi ir neiedarbīgi. Jūrasasaris (labraks) aug lēni un dzimumbriedumu sasniedz vēlu. Jūrasasara (labraka) zvejas izraisītā mirstība Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā patlaban ir četras reizes lielāka par līmeni, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2014. gada jūnijā nāca klajā ar zinātnisko ieteikumu par jūrasasara (labraka) krājumu Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā un apstiprināja, ka šis krājums kopš 2012. gada strauji samazinās. Turklāt Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) ir novērtējusi jūrasasara (labraka) aizsardzībai pieņemtos valstu pasākumus un visā visumā secinājusi, ka minētie pasākumi ir neiedarbīgi. Jūrasasaris (labraks) aug lēni un dzimumbriedumu sasniedz vēlu. Jūrasasara (labraka) zvejas izraisītā mirstība Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā patlaban ir četras reizes lielāka par līmeni, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

| (3) | Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 12. pantu, ir pieņēmusi Īstenošanas regulu (ES) 2015/111 (3) ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumus jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma saglabāšanai Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā.
  Zvejas izraisīto zivju mirstību minētajā krājumā ievērojami veicina arī atpūtas zveja. Tāpēc ir lietderīgi noteikt zvejas iespējas, kas izteiktas kā dienas limits, proti, zivju skaits, kuru drīkst paturēt personas, kas nodarbojas ar atpūtas zveju. Atpūtas zveja var notikt dažādi, tā var būt zveja no atpūtas kuģa vai zveja no krasta. |
| --- | --- |

(3)

Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (2) 12. pantu, ir pieņēmusi Īstenošanas regulu (ES) 2015/111 (3) ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumus jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma saglabāšanai Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā.

Zvejas izraisīto zivju mirstību minētajā krājumā ievērojami veicina arī atpūtas zveja. Tāpēc ir lietderīgi noteikt zvejas iespējas, kas izteiktas kā dienas limits, proti, zivju skaits, kuru drīkst paturēt personas, kas nodarbojas ar atpūtas zveju. Atpūtas zveja var notikt dažādi, tā var būt zveja no atpūtas kuģa vai zveja no krasta.

| (4) | Lai izvairītos no interpretācijas problēmām, Regulas (ES) 2015/104 7. panta 1. un 2. punkts būtu jāformulē tā, lai tas atbilstu formulējumam Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Lai izvairītos no interpretācijas problēmām, Regulas (ES) 2015/104 7. panta 1. un 2. punkts būtu jāformulē tā, lai tas atbilstu formulējumam Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā.

| (5) | Kamēr nebija saņemts ICES ieteikums, Regulas (ES) 2015/104 IA pielikumā tūbīšu nozvejas limiti Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā bija noteikti nulles apjomā. Kopš 2015. gada 23. februāra ir pieejams ICES ieteikums par attiecīgo krājumu, un tagad ir iespējams noteikt tūbīšu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) šajā apgabalā; lai nepieļautu krājuma lokālu noplicināšanu, šī KPN būtu jāsadala septiņiem pārvaldības apgabaliem. |
| --- | --- |

(5)

Kamēr nebija saņemts ICES ieteikums, Regulas (ES) 2015/104 IA pielikumā tūbīšu nozvejas limiti Savienības ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā bija noteikti nulles apjomā. Kopš 2015. gada 23. februāra ir pieejams ICES ieteikums par attiecīgo krājumu, un tagad ir iespējams noteikt tūbīšu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) šajā apgabalā; lai nepieļautu krājuma lokālu noplicināšanu, šī KPN būtu jāsadala septiņiem pārvaldības apgabaliem.

| (6) | Ir lietderīgi paredzēt noteiktu elastību starp apgabaliem tiem megrimiem, kas veido vienu un to pašu bioloģisko krājumu visām dalībvalstīm ar kvotu attiecīgajos apgabalos. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi paredzēt noteiktu elastību starp apgabaliem tiem megrimiem, kas veido vienu un to pašu bioloģisko krājumu visām dalībvalstīm ar kvotu attiecīgajos apgabalos.

| (7) | Regulā (ES) 2015/104 ir kļūda Ziemeļjūras ziemeļu garneles KPN un kvotā, jo vajadzēja pieņemt 2014. gada KPN saglabāšanu. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IA pielikums. |
| --- | --- |

(7)

Regulā (ES) 2015/104 ir kļūda Ziemeļjūras ziemeļu garneles KPN un kvotā, jo vajadzēja pieņemt 2014. gada KPN saglabāšanu. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IA pielikums.

| (8) | Attiecībā uz dažiem krājumiem zvejas iespējas un zvejas resursu pieejamības nosacījumi kuģiem piekrastes valstī tiek noteikti katru gadu, ņemot vērā attiecīgo piekrastes valstu savstarpējas apspriešanās zivsaimniecības jomā. Tā kā nav panākta nekāda vienošanās par kvotas sadales kārtību 2015. gadam attiecībā uz Ziemeļatlantijas siļķi, ir atbilstīgi noteikt autonomu kvotu, kura balstīta uz šā krājuma Savienības daļu iepriekšējos gados. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IB pielikums. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz dažiem krājumiem zvejas iespējas un zvejas resursu pieejamības nosacījumi kuģiem piekrastes valstī tiek noteikti katru gadu, ņemot vērā attiecīgo piekrastes valstu savstarpējas apspriešanās zivsaimniecības jomā. Tā kā nav panākta nekāda vienošanās par kvotas sadales kārtību 2015. gadam attiecībā uz Ziemeļatlantijas siļķi, ir atbilstīgi noteikt autonomu kvotu, kura balstīta uz šā krājuma Savienības daļu iepriekšējos gados. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IB pielikums.

| (9) | Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) trešajā gadskārtējā sanāksmē 2015. gadā tika noteiktas zvejas iespējas, kas izteiktas kā stavridas KPN. Šis pasākums būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(9)

Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) trešajā gadskārtējā sanāksmē 2015. gadā tika noteiktas zvejas iespējas, kas izteiktas kā stavridas KPN. Šis pasākums būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.

| (10) | Zemsvītras piezīmē Regulas (ES) 2015/104 III pielikumā bija kļūdaina atsauce uz nolīgumu, kas vairs nav spēkā, un tāpēc tā būtu jālabo. |
| --- | --- |

(10)

Zemsvītras piezīmē Regulas (ES) 2015/104 III pielikumā bija kļūdaina atsauce uz nolīgumu, kas vairs nav spēkā, un tāpēc tā būtu jālabo.

| (11) | Lai pareizi atspoguļotu pašreizējo Francijas un Spānijas 2015. gada zilās tunzivs zvejas flotes zvejas rīku sadalījumu, ir jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IV pielikums, ar kuru nosaka zilās tunzivs zvejas, audzēšanas un nobarošanas ierobežojumus. |
| --- | --- |

(11)

Lai pareizi atspoguļotu pašreizējo Francijas un Spānijas 2015. gada zilās tunzivs zvejas flotes zvejas rīku sadalījumu, ir jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IV pielikums, ar kuru nosaka zilās tunzivs zvejas, audzēšanas un nobarošanas ierobežojumus.

| (12) | Ir jālabo kļūda makreles (Scomber scombrus) KPN tabulā VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apgabalā; Vb apgabala Savienības un starptautiskajos ūdeņos; IIa, XII un XIV (MAC/2CX14-) apgabala starptautiskajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(12)

Ir jālabo kļūda makreles (Scomber scombrus) KPN tabulā VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apgabalā; Vb apgabala Savienības un starptautiskajos ūdeņos; IIa, XII un XIV (MAC/2CX14-) apgabala starptautiskajos ūdeņos.

| (13) | Zinātniskajā ieteikumā, kas 2015. gada 2. martā saņemts no ZZTEK, ir norādīts, ka ir piesardzīgi atļaut mazu piezvejas kvotu cirtainajai rajai (Raia undulata) ICES VIa, VIb, VIIa–c, VIId, VIIe–k, VIII un IX apgabalā. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IA pielikums. |
| --- | --- |

(13)

Zinātniskajā ieteikumā, kas 2015. gada 2. martā saņemts no ZZTEK, ir norādīts, ka ir piesardzīgi atļaut mazu piezvejas kvotu cirtainajai rajai (Raia undulata) ICES VIa, VIb, VIIa–c, VIId, VIIe–k, VIII un IX apgabalā. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/104 IA pielikums.

| (14) | Ievērojot to, ka saskaņā ar procedūru, kura paredzēta nolīgumā par attiecībām zvejniecības jomā ar Fēru salām, Savienība ir sarīkojusi papildu apspriešanās par savstarpējo kārtību ar Fēru salām saistībā ar Ziemeļatlantijas siļķes un putasa zvejas iespējām 2015. gadam; tādējādi ir piemēroti noteikt šo krājumu zvejas iespējas. |
| --- | --- |

(14)

Ievērojot to, ka saskaņā ar procedūru, kura paredzēta nolīgumā par attiecībām zvejniecības jomā ar Fēru salām, Savienība ir sarīkojusi papildu apspriešanās par savstarpējo kārtību ar Fēru salām saistībā ar Ziemeļatlantijas siļķes un putasa zvejas iespējām 2015. gadam; tādējādi ir piemēroti noteikt šo krājumu zvejas iespējas.

| (15) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2015/104. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2015/104.

| (16) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 (4) 3. panta 1. punktu, ja vairāk nekā 75 % no kvotas krājumiem, uz ko attiecas piesardzīga KPN, izmantoti līdz kvotas piemērošanas gada 31. oktobrim, dalībvalsts, kurai šī kvota krājumam piešķirta, var lūgt palielināt KPN. Komisija ir saņēmusi lūgumu par 2014. gada KPN palielinājumu 10 % apmērā rajveidīgajām zivīm Ziemeļjūrā. Lūgumam pievienoto papildinošo bioloģisko informāciju ir pārbaudījuši un apstiprinājuši Komisijas Kopīgā pētniecības centra eksperti. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 (4) 3. panta 1. punktu, ja vairāk nekā 75 % no kvotas krājumiem, uz ko attiecas piesardzīga KPN, izmantoti līdz kvotas piemērošanas gada 31. oktobrim, dalībvalsts, kurai šī kvota krājumam piešķirta, var lūgt palielināt KPN. Komisija ir saņēmusi lūgumu par 2014. gada KPN palielinājumu 10 % apmērā rajveidīgajām zivīm Ziemeļjūrā. Lūgumam pievienoto papildinošo bioloģisko informāciju ir pārbaudījuši un apstiprinājuši Komisijas Kopīgā pētniecības centra eksperti.

| (17) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula (ES) Nr. 43/2014 (5). |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula (ES) Nr. 43/2014 (5).

| (18) | Regulā (ES) 2015/104 noteiktos nozvejas limitus piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tāpēc no minētā datuma būtu jāpiemēro arī šīs regulas noteikumi par nozvejas limitiem. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav izmantotas. Tomēr jaunais nozvejas limits jūrasasarim būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Tā kā nozvejas limitu grozīšana ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā uzreiz pēc tās publicēšanas. To iemeslu dēļ, kas izklāstīti 16. apsvērumā, noteikumi par augstākiem nozvejas limitiem rajveidīgajām zivīm Ziemeļjūrā būtu jāpiemēro ar 2014. gada 1. janvāri, |
| --- | --- |

(18)

Regulā (ES) 2015/104 noteiktos nozvejas limitus piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Tāpēc no minētā datuma būtu jāpiemēro arī šīs regulas noteikumi par nozvejas limitiem. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav izmantotas. Tomēr jaunais nozvejas limits jūrasasarim būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Tā kā nozvejas limitu grozīšana ietekmē Savienības kuģu saimniecisko darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā uzreiz pēc tās publicēšanas. To iemeslu dēļ, kas izklāstīti 16. apsvērumā, noteikumi par augstākiem nozvejas limitiem rajveidīgajām zivīm Ziemeļjūrā būtu jāpiemēro ar 2014. gada 1. janvāri,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2015/104 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  Darbības joma
  1.   Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:






  a) | Savienības kuģiem; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

a)

Savienības kuģiem;

| b) | trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2.   Piemērojot 11.a pantu, šī regula attiecas arī uz atpūtas zveju.”

| 2) | regulas 3. pantam pievieno šādu punktu:






  “m) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports.” |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. pantam pievieno šādu punktu:

“m)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto tādos nolūkos kā atpūta, tūrisms vai sports.”

;

| 3) | regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
  1.   Uz tādu zivju sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās zvejniecībās, attiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts minētās regulas 15. pantā (“izkraušanas pienākums”).
  2.   Zivis, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas zvejniecībās, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz klāja vai tiek izkrautas tikai tad, ja:






  a) | nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1.   Uz tādu zivju sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās zvejniecībās, attiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts minētās regulas 15. pantā (“izkraušanas pienākums”).

2.   Zivis, uz kurām attiecas nozvejas ierobežojumi un kuras ir nozvejotas zvejniecībās, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz klāja vai tiek izkrautas tikai tad, ja:

a)

nozveju ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

| b) | nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

3.   Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie nemērķa sugu krājumi drošās bioloģiskās robežās, lai varētu noteikt minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozveju no attiecīgajām kvotām.”

| 4) | iekļauj šādu pantu:
  “11.a pants
  Jūrasasara (labraka) atpūtas zveja Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā
  Atpūtas zvejā ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk rajonā viena persona drīkst paturēt ne vairāk kā trīs jūrasasara (labraka) īpatņus dienā.”; |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Jūrasasara (labraka) atpūtas zveja Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā

Atpūtas zvejā ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk rajonā viena persona drīkst paturēt ne vairāk kā trīs jūrasasara (labraka) īpatņus dienā.”

| 5) | Regulas (ES) 2015/104 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

5)

Regulas (ES) 2015/104 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 6) | Regulas (ES) 2015/104 IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu; |
| --- | --- |

6)

Regulas (ES) 2015/104 IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu;

| 7) | Regulas (ES) 2015/104 IB pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu; |
| --- | --- |

7)

Regulas (ES) 2015/104 IB pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas IV pielikumu;

| 8) | Regulas (ES) 2015/104 IJ pielikumu aizstāj ar šīs regulas V pielikumu; |
| --- | --- |

8)

Regulas (ES) 2015/104 IJ pielikumu aizstāj ar šīs regulas V pielikumu;

| 9) | Regulas (ES) 2015/104 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas VI pielikumu; |
| --- | --- |

9)

Regulas (ES) 2015/104 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas VI pielikumu;

| 10) | Regulas (ES) 2015/104 IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas VII pielikumu; |
| --- | --- |

10)

Regulas (ES) 2015/104 IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas VII pielikumu;

| 11) | Regulas (ES) 2015/104 VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumu. |
| --- | --- |

11)

Regulas (ES) 2015/104 VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas VIII pielikumu.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 43/2014 IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. panta 3., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. punktu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šīs regulas 2. pantu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 25. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2015/104 (2015. gada 19. janvāris), ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un atceļ Regulu (ES) Nr. 779/2014 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/111 (2015. gada 26. janvāris), ar ko nosaka pasākumus ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu jūrasasara (labraka) (Dicentrarchus labrax) krājuma saglabāšanai Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā (OV L 20, 27.1.2015., 31. lpp.).

3

Dicentrarchus labrax

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) Nr. 43/2014 (2014. gada 20. janvāris), ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2014., 1. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2015/104 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pirmajā tabulā (salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem) pēc ieraksta par Deania calcea iekļauj šādu ierakstu:








  “Dicentrarchus labrax | BSS | jūrasasaris (labraks)” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

pirmajā tabulā (salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem) pēc ieraksta par Deania calcea iekļauj šādu ierakstu:

“Dicentrarchus labrax

BSS

jūrasasaris (labraks)”

;

| 2) | otrajā tabulā (salīdzinoša tabula ar vispārpieņemtajiem sugu nosaukumiem un nosaukumiem latīņu valodā) pēc ieraksta par smilšu raju iekļauj šādu ierakstu:







  “Jūrasasaris (labraks) | BSS | Dicentrarchus labrax” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

otrajā tabulā (salīdzinoša tabula ar vispārpieņemtajiem sugu nosaukumiem un nosaukumiem latīņu valodā) pēc ieraksta par smilšu raju iekļauj šādu ierakstu:

“Jūrasasaris (labraks)

BSS

Dicentrarchus labrax”

.

---

II PIELIKUMS

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 233 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Dānija | 9 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Vācija | 11 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Francija | 36 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Nīderlande | 198 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Apvienotā Karaliste | 895 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Savienība | 1 382 (1)
   (3) | | |
| KPN | 1 382 (3) | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

(SRX/2AC4-C)

Beļģija

233 (1)
   (2)
   (3)

Dānija

9 (1)
   (2)
   (3)

Vācija

11 (1)
   (2)
   (3)

Francija

36 (1)
   (2)
   (3)

Nīderlande

198 (1)
   (2)
   (3)

Apvienotā Karaliste

895 (1)
   (2)
   (3)

Savienība

1 382 (1)
   (3)

KPN

1 382 (3)

---

(1)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C) un plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.

1

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

(2)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m.

2

(3)  Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) kompleksu (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

3

Dipturus batis

Dipturus

flossada

Dipturus

intermedia

Amblyraja radiata

---

III PIELIKUMS

| Suga: | Tūbītes

  Ammodytes spp. | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (SAN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | |
| Savienība | 0 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Tūbītes

Ammodytes spp.

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(SAN/04-N.)

Dānija

0

Apvienotā Karaliste

0

Savienība

0

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Tūbītes

  Ammodytes spp. | Zona: | Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 336 964 (2) | | |
| Apvienotā Karaliste | 7 366 (2) | | |
| Vācija | 515 (2) | | |
| Zviedrija | 12 374 (2) | | |
| Savienība | 357 219 | | |
| KPN | 357 219 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Tūbītes

Ammodytes spp.

Zona:

Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1)

Dānija

336 964 (2)

Apvienotā Karaliste

7 366 (2)

Vācija

515 (2)

Zviedrija

12 374 (2)

Savienība

357 219

KPN

357 219

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 470 (3)
   (5) | | |
| Spānija | 5 216 (3)
   (4) | | |
| Francija | 6 329 (3)
   (4) | | |
| Īrija | 2 878 (3)
   (5) | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 492 (3)
   (5) | | |
| Savienība | 17 385 | | |
| KPN | 17 385 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 11. pantu. |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

VII

(LEZ/07.)

Beļģija

470 (3)
   (5)

Spānija

5 216 (3)
   (4)

Francija

6 329 (3)
   (4)

Īrija

2 878 (3)
   (5)

Apvienotā Karaliste

2 492 (3)
   (5)

Savienība

17 385

KPN

17 385

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 11. pantu.

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 30 106 (6)
   (8) | | |
| Vācija | 11 706 (6)
   (8) | | |
| Spānija | 25 524 (6)
   (7)
   (8) | | |
| Francija | 20 952 (6)
   (8) | | |
| Īrija | 23 313 (6)
   (8) | | |
| Nīderlande | 36 711 (6)
   (8) | | |
| Portugāle | 2 371 (6)
   (7)
   (8) | | |
| Zviedrija | 7 447 (6)
   (8) | | |
| Apvienotā Karaliste | 39 065 (6)
   (8) | | |
| Savienība | 197 195 (6)
   (8) | | |
| Norvēģija | 102 605 | | |
| Fēru salas | 15 000 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

(WHB/1X14)

Dānija

30 106 (6)
   (8)

Vācija

11 706 (6)
   (8)

Spānija

25 524 (6)
   (7)
   (8)

Francija

20 952 (6)
   (8)

Īrija

23 313 (6)
   (8)

Nīderlande

36 711 (6)
   (8)

Portugāle

2 371 (6)
   (7)
   (8)

Zviedrija

7 447 (6)
   (8)

Apvienotā Karaliste

39 065 (6)
   (8)

Savienība

197 195 (6)
   (8)

Norvēģija

102 605

Fēru salas

15 000

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56o 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12o W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | 0 (9)
   (10) | | |
| Fēru salas | 35 000 (11)
   (12) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Micromesistius poutassou

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56o 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12o W

o

o

(WHB/24A567)

Norvēģija

0 (9)
   (10)

9

10

Fēru salas

35 000 (11)
   (12)

11

12

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 818 | | |
| Nīderlande | 17 | | |
| Zviedrija | 73 | | |
| Apvienotā Karaliste | 538 | | |
| Savienība | 2 446 | | |
| KPN | 2 446 | | Analītiska KPN |

Suga:

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Pandalus borealis

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

(PRA/2AC4-C)

Dānija

1 818

Nīderlande

17

Zviedrija

73

Apvienotā Karaliste

538

Savienība

2 446

KPN

2 446

Analītiska KPN

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 725 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Igaunija | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Francija | 3 255 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Vācija | 10 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Īrija | 1 048 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Lietuva | 17 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Nīderlande | 3 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Portugāle | 18 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Spānija | 876 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 076 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Savienība | 8 032 (13)
   (14)
   (15) | | |
| KPN | 8 032 (14) | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 11. pantu. |

Suga:

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Rajiformes

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

(SRX/67AKXD)

Beļģija

725 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Igaunija

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Francija

3 255 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Vācija

10 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Īrija

1 048 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Lietuva

17 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Nīderlande

3 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Portugāle

18 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Spānija

876 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Apvienotā Karaliste

2 076 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Savienība

8 032 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

KPN

8 032 (14)

14

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 11. pantu.

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi VIId zonā
  (SRX/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 72 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Francija | 602 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Nīderlande | 4 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Apvienotā Karaliste | 120 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Savienība | 798 (16)
   (17)
   (18) | | |
| KPN | 798 (17) | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Rajiformes

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi VIId zonā

(SRX/07D.)

Beļģija

72 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Francija

602 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Nīderlande

4 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Apvienotā Karaliste

120 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Savienība

798 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

KPN

798 (17)

17

Piesardzīga KPN

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi VIII un IX zonā
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 (19)
   (20) | | |
| Francija | 1 298 (19)
   (20) | | |
| Portugāle | 1 051 (19)
   (20) | | |
| Spānija | 1 057 (19)
   (20) | | |
| Apvienotā Karaliste | 7 (19)
   (20) | | |
| Savienība | 3 420 (19)
   (20) | | |
| KPN | 3 420 (20) | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Rajiformes

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi VIII un IX zonā

(SRX/89-C.)

Beļģija

7 (19)
   (20)

19

20

Francija

1 298 (19)
   (20)

19

20

Portugāle

1 051 (19)
   (20)

19

20

Spānija

1 057 (19)
   (20)

19

20

Apvienotā Karaliste

7 (19)
   (20)

19

20

Savienība

3 420 (19)
   (20)

19

20

KPN

3 420 (20)

20

Piesardzīga KPN

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 26 766 | | |
| Spānija | 28 | | |
| Igaunija | 223 | | |
| Francija | 17 846 | | |
| Īrija | 89 220 | | |
| Latvija | 164 | | |
| Lietuva | 164 | | |
| Nīderlande | 39 033 | | |
| Polija | 1 885 | | |
| Apvienotā Karaliste | 245 363 | | |
| Savienība | 420 692 | | |
| Norvēģija | 18 852 (21)
   (22) | | |
| Fēru salas | 39 824 (23) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu. |

Suga:

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Scomber scombrus

Zona:

Zona:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

(MAC/2CX14-)

Vācija

26 766

Spānija

28

Igaunija

223

Francija

17 846

Īrija

89 220

Latvija

164

Lietuva

164

Nīderlande

39 033

Polija

1 885

Apvienotā Karaliste

245 363

Savienība

420 692

Norvēģija

18 852 (21)
   (22)

21

22

Fēru salas

39 824 (23)

23

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 3. punktu.

---

(1)  Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas.

1

(2)  Neskarot izkraušanas pienākumu, limandas un merlanga nozveju drīkst ne vairāk kā 2 % apmērā atskaitīt no kvotas (OT1/*2A3A4) ar noteikumu, ka šī nozveja un tādu sugu piezveja, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā, kopumā neveido vairāk kā 9 % no šīs tūbīšu kvotas.

2

Īpašs nosacījums:

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| Zona | : | Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos |
| --- | --- | --- |

Zona

Zona

:

Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/234_1)

(SAN/234_2)

(SAN/234_3)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7)

Dānija

125 459

27 355

179 227

4 717

0

206

0

Apvienotā Karaliste

2 742

598

3 918

103

0

5

0

Vācija

192

42

274

7

0

0

0

Zviedrija

4 607

1 005

6 581

173

0

8

0

Savienība

133 000

29 000

190 000

5 000

0

219

0

Kopā

133 000

29 000

190 000

5 000

0

219

0

(3)  Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas II sadaļas II nodaļā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 1 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.

3

(4)  5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE).

4

(5)  5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (LEZ/*8ABDE), veicot jūrasmēles piezveju specializētā zvejā.

5

(6)  Īpašs nosacījums: no tās Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1) drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu: 0 %.

6

(7)  Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

7

CECAF

(8)  Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 35 000 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 17,7 %.

8

(9)  Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

9

(10)  Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 0.

10

Šis nozvejas limits IV zonā atbilst šādai procentuālajai daļai no Norvēģijas piekļuves kvotas: 0 %.

(11)  Jāatskaita no Fēru salu nozvejas limitiem.

11

(12)  Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī VIb zonā (WHB/*06B-C). Nozveja IVa zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 6 250.

12

(13)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.

13

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja circularis

Raja fullonica

(14)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Cirtainās rajas piezveju, kas iegūta vienīgi VIIe zonā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 20 kilogramus dzīvsvara katrā zvejas reisā un ka tā ietilpst kvotās, kas norādītas turpmāk tabulā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 12. un 44. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju paziņo atsevišķi saskaņā ar šādu kodu: (RJU/67AKXD). Ievērojot iepriekš minēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem cirtainās rajas daudzumiem:

14

Raja undulata

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi VIIe zonā
  (RJU/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 9 | | |
| Igaunija | 0 | | |
| Francija | 41 | | |
| Vācija | 0 | | |
| Īrija | 13 | | |
| Lietuva | 0 | | |
| Nīderlande | 0 | | |
| Portugāle | 0 | | |
| Spānija | 11 | | |
| Apvienotā Karaliste | 26 | | |
| Savienība | 100 | | |
| KPN | 100 | | |

Suga:

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Raja undulata

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi VIIe zonā

(RJU/67AKXD)

Beļģija

9

Igaunija

0

Francija

41

Vācija

0

Īrija

13

Lietuva

0

Nīderlande

0

Portugāle

0

Spānija

11

Apvienotā Karaliste

26

Savienība

100

KPN

100

(15)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 12. un 44. pantā izklāstīti attiecībā uz tajos pašos pantos noteiktajiem apgabaliem. Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*07D.), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/*07D.), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/*07D.), šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/*07D.) un cirtaino raju (Raja undulata) (RJU/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

15

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja circularis

Raja fullonica

Raja undulata

(16)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/07D.) un cirtaino raju (Raja undulata) (RJU/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

16

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja undulata

(17)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Cirtainās rajas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 20 kilogramus dzīvsvara katrā zvejas reisā un ka tā ietilpst kvotās, kas norādītas turpmāk tabulā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 12. un 44. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju paziņo atsevišķi saskaņā ar šādu kodu: (RJU/07D.). Ievērojot iepriekš minēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem cirtainās rajas daudzumiem:

17

Raja undulata

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi VIId zonā
  (RJU/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | | |
| Francija | 8 | | |
| Nīderlande | 0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 | | |
| Savienība | 11 | | |
| KPN | 11 | | |

Suga:

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Raja undulata

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi VIId zonā

(RJU/07D.)

Beļģija

1

Francija

8

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

2

Savienība

11

KPN

11

(18)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD). Attiecībā uz cirtaino raju šo īpašu nosacījumu piemēro tikai VIIe zonā. Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*67AKD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) un cirtaino raju (Raja undulata) (RJU/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi.

18

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja undulata

(19)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/89-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) un cirtaino raju (Raja undulata) (RJU/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

19

Leucoraja naevus

Raja brachyura

Raja clavata

Raja undulata

(20)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Cirtainās rajas piezveju, kas iegūta vienīgi VIII zonā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 20 kilogramus dzīvsvara katrā zvejas reisā un ka tā ietilpst kvotās, kas norādītas turpmāk tabulā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 12. un 44. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju paziņo atsevišķi saskaņā ar šādu kodu: (RJU/89-C.). Ievērojot iepriekš minēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem cirtainās rajas daudzumiem:

20

Raja undulata

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi VIII zonā
  (RJU/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | |
| Francija | 9 | | |
| Portugāle | 8 | | |
| Spānija | 8 | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | |
| Savienība | 25 | | |
| KPN | 25 | | |

Suga:

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Raja undulata

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi VIII zonā

(RJU/89-C.)

Beļģija

0

Francija

9

Portugāle

8

Spānija

8

Apvienotā Karaliste

0

Savienība

25

KPN

25

(21)  Drīkst nozvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56o 30′ N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā (MAC/*AX7H).

21

o

(22)  Norvēģija uz ziemeļiem no 56o 30′ N drīkst nozvejot šādu piekļuves kvotas papildu apjomu, kas jāatskaita no tās nozvejas limita (MAC/*N5630): 43 680.

22

o

(23)  Šis apjoms jāatvelk no Fēru salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst zvejot tikai VIa zonā uz ziemeļiem no 56o 30′ N (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī IIa zonā, IVa zonā uz ziemeļiem no 59o N (ES zona) (MAC/*24N59).

23

o

o

Īpašs nosacījums:

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā. No 2015. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2015. gada 1. septembra līdz 31. decembrim
  (MAC/*4A-EN) | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā
  (MAC/*2AN-) | Fēru salu ūdeņi
  (MAC/*FRO2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 16 154 | 2 176 | 2 228 |
| Francija | 10 770 | 1 449 | 1 485 |
| Īrija | 53 847 | 7 254 | 7 426 |
| Nīderlande | 23 557 | 3 172 | 3 249 |
| Apvienotā Karaliste | 148 087 | 19 952 | 20 424 |
| Savienība | 252 415 | 34 003 | 34 812 |

Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā. No 2015. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2015. gada 1. septembra līdz 31. decembrim

(MAC/*4A-EN)

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā

(MAC/*2AN-)

Fēru salu ūdeņi

(MAC/*FRO2)

Vācija

16 154

2 176

2 228

Francija

10 770

1 449

1 485

Īrija

53 847

7 254

7 426

Nīderlande

23 557

3 172

3 249

Apvienotā Karaliste

148 087

19 952

20 424

Savienība

252 415

34 003

34 812

---

IV PIELIKUMS

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 6 (1) | | |
| Dānija | 6 314 (1) | | |
| Vācija | 1 105 (1) | | |
| Spānija | 21 (1) | | |
| Francija | 272 (1) | | |
| Īrija | 1 634 (1) | | |
| Nīderlande | 2 259 (1) | | |
| Polija | 319 (1) | | |
| Portugāle | 21 (1) | | |
| Somija | 98 (1) | | |
| Zviedrija | 2 339 (1) | | |
| Apvienotā Karaliste | 4 036 (1) | | |
| Savienība | 18 424 (1) | | |
| Fēru salas | 9 000 (2)
   (3) | | |
| KPN | Nav noteikta | | Analītiska KPN |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(HER/1/2-)

Beļģija

6 (1)

Dānija

6 314 (1)

Vācija

1 105 (1)

Spānija

21 (1)

Francija

272 (1)

Īrija

1 634 (1)

Nīderlande

2 259 (1)

Polija

319 (1)

Portugāle

21 (1)

Somija

98 (1)

Zviedrija

2 339 (1)

Apvienotā Karaliste

4 036 (1)

Savienība

18 424 (1)

Fēru salas

9 000 (2)
   (3)

KPN

Nav noteikta

---

(1)  Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabalā un Savienības ūdeņos.

1

NEAFC

(2)  Drīkst zvejot Savienības ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N.

2

(3)  Jāatskaita no Fēru salu nozvejas limitiem.

3

Īpašs nosacījums:

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

0

| | II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Fēru salu ūdeņi) (HER/*2A 5B-F) |
| --- | --- |
| Beļģija | 3 |
| Dānija | 3 084 |
| Vācija | 540 |
| Spānija | 10 |
| Francija | 133 |
| Īrija | 798 |
| Nīderlande | 1 104 |
| Polija | 156 |
| Portugāle | 10 |
| Somija | 48 |
| Zviedrija | 1 143 |
| Apvienotā Karaliste | 1 971 |

II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Fēru salu ūdeņi) (HER/*2A 5B-F)

Beļģija

3

Dānija

3 084

Vācija

540

Spānija

10

Francija

133

Īrija

798

Nīderlande

1 104

Polija

156

Portugāle

10

Somija

48

Zviedrija

1 143

Apvienotā Karaliste

1 971

---

V PIELIKUMS

“IJ PIELIKUMS

SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Čīles stavrida

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 7 067,15 | | |
| Nīderlande | 7 660,06 | | |
| Lietuva | 4 917,50 | | |
| Polija | 8 455,29 | | |
| Savienība | 28 100 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.” |

Suga:

Čīles stavrida

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM/SPRFMO)

Vācija

7 067,15

Nīderlande

7 660,06

Lietuva

4 917,50

Polija

8 455,29

Savienība

28 100

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”

---

VI PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJU MAKSIMĀLAIS SKAITS SAVIENĪBAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠO VALSTU ŪDEŅOS

| Zvejas apgabals | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | Jānosaka | DK | Jānosaka | Jānosaka |
| DE | Jānosaka |
| FR | Jānosaka |
| IE | Jānosaka |
| NL | Jānosaka |
| PL | Jānosaka |
| SV | Jānosaka |
| UK | Jānosaka |
| Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Nav piešķirtas | 2 |
| Makrele (1) | Nepiemēro | Nepiemēro | 70 |
| Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Fēru salu ūdeņi | Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W | 8 (2) | Nepiemēro | 4 |
| Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru salu bāzes līnijas. Laikposmos no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šie kuģi var darboties apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W | 70 | DE (3) | 8 | 20 (4) |
| FR (3) | 12 |
| Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes | 70 | Nepiemēro | 22 (4) |
| Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals” | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Zveja ar āķu rindām un jedām | 10 | UK | 10 | 6 |
| Makrele | 12 | DK | 1 | 12 |
| BE | 0 |
| DE | 1 |
| FR | 1 |
| IE | 2 |
| NL | 1 |
| SE | 1 |
| UK | 5 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 20 | DK | 5 | |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |

Zvejas apgabals

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

Jānosaka

DK

Jānosaka

Jānosaka

DE

Jānosaka

FR

Jānosaka

IE

Jānosaka

NL

Jānosaka

PL

Jānosaka

SV

Jānosaka

UK

Jānosaka

Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Nav piešķirtas

2

Makrele (1)

Nepiemēro

Nepiemēro

70

Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N

480

DK

450

150

UK

30

Fēru salu ūdeņi

Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W

8 (2)

Nepiemēro

4

Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru salu bāzes līnijas. Laikposmos no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šie kuģi var darboties apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W

70

DE (3)

8

20 (4)

FR (3)

12

Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes

70

Nepiemēro

22 (4)

Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals”

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Zveja ar āķu rindām un jedām

10

UK

10

6

Makrele

12

DK

1

12

BE

0

DE

1

FR

1

IE

2

NL

1

SE

1

UK

5

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

20

DK

5

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

---

(1)  Neskarot papildu licences, kuras Norvēģija ir piešķīrusi Zviedrijai saskaņā ar iedibināto praksi.

1

(2)  Šie skaitļi ir iekļauti skaitļos, kas attiecas uz visām zvejniecībām, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām.

2

(3)  Šie skaitļi rāda jebkurā laikā klātesošo kuģu maksimālo skaitu.

3

(4)  Šie skaitļi ir iekļauti skaitļos, kas attiecas uz “zveju ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru salu bāzes līnijām”.”

4

---

VII PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

ICCAT

  KONVENCIJAS APGABALS
   (1)

1.   Maksimālais skaits Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

| Spānija | 60 |
| --- | --- |
| Francija | 37 |
| Savienība | 97 |

Spānija

60

Francija

37

Savienība

97

2.   Maksimālais skaits Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

| Spānija | 151 |
| --- | --- |
| Francija | 94 |
| Itālija | 30 |
| Kipra | 6 (2) |
| Malta | 28 (3) |
| Savienība | 309 |

Spānija

151

Francija

94

Itālija

30

Kipra

6 (2)

Malta

28 (3)

Savienība

309

3.   Maksimālais skaits Savienības kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis audzēšanai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

| Horvātija | 11 |
| --- | --- |
| Itālija | 12 |
| Savienība | 23 |

Horvātija

11

Itālija

12

Savienība

23

4.   To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

A tabula

| Zvejas kuģu skaits (4) |
| --- |
| | Kipra (5) | Grieķija (6) | Horvātija | Itālija | Francija | Spānija | Malta (7) |
| Kuģi zvejai ar riņķvadu | 1 | 1 | 11 | 12 | 17 | 6 | 1 |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | 6 (8) | 0 | 0 | 30 | 8 | 58 | 28 |
| Laivas zvejai ar ēsmu | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 70 | 0 |
| Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām | 0 | 0 | 12 | 0 | 29 (9) | 1 | 0 |
| Traleri | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 |
| Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (10) | 0 | 21 | 0 | 0 | 94 | 83 | 0 |

Zvejas kuģu skaits (4)

Kipra (5)

Grieķija (6)

Horvātija

Itālija

Francija

Spānija

Malta (7)

Kuģi zvejai ar riņķvadu

1

1

11

12

17

6

1

Kuģi zvejai ar āķu jedām

6 (8)

0

0

30

8

58

28

Laivas zvejai ar ēsmu

0

0

0

0

8

70

0

Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām

0

0

12

0

29 (9)

1

0

Traleri

0

0

0

0

57

0

0

Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (10)

0

21

0

0

94

83

0

B tabula

| Kopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība |
| --- |
| | Kipra | Horvātija | Grieķija | Itālija | Francija | Spānija | Malta |
| Kuģi zvejai ar riņķvadu | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Laivas zvejai ar ēsmu | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Traleri | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |

Kopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība

Kipra

Horvātija

Grieķija

Itālija

Francija

Spānija

Malta

Kuģi zvejai ar riņķvadu

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Kuģi zvejai ar āķu jedām

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Laivas zvejai ar ēsmu

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Traleri

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

5.   Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts

| | Zivju krātiņveida lamatu skaits (11) |
| --- | --- |
| Spānija | 5 |
| Itālija | 6 |
| Portugāle | 2 |

Zivju krātiņveida lamatu skaits (11)

Spānija

5

Itālija

6

Portugāle

2

6.   Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

A tabula

| Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Spānija | 14 | 11 852 |
| Itālija | 15 | 13 000 |
| Grieķija | 2 | 2 100 |
| Kipra | 3 | 3 000 |
| Horvātija | 7 | 7 880 |
| Malta | 8 | 12 300 |

Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Spānija

14

11 852

Itālija

15

13 000

Grieķija

2

2 100

Kipra

3

3 000

Horvātija

7

7 880

Malta

8

12 300

B tabula

| Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās) |
| --- |
| Spānija | 5 855 |
| Itālija | 3 764 |
| Grieķija | 785 |
| Kipra | 2 195 |
| Horvātija | 2 947 |
| Malta | 8 768 |

Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās)

Spānija

5 855

Itālija

3 764

Grieķija

785

Kipra

2 195

Horvātija

2 947

Malta

8 768

---

(1)  Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. iedaļā, var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.

1

(2)  Šo skaitli var palielināt līdz 10, ja Kipra nolemj kuģi zvejai ar riņķvadu aizstāt ar 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām, kā norādīts 4. iedaļas A tabulas 5. zemsvītras piezīmē.

2

(3)  Šo skaitli var palielināt līdz 10, ja Malta nolemj kuģi zvejai ar riņķvadu aizstāt ar 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām, kā norādīts 4. iedaļas A tabulas 7. zemsvītras piezīmē.

3

(4)  Šīs 4. iedaļas A tabulas skaitļus vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

4

(5)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.

5

(6)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 nerūpnieciskās zvejas kuģiem vai ar vienu maza lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu un trīs nerūpnieciskās zvejas kuģiem.

6

(7)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.

7

(8)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.

8

(9)  Kuģi ar velcējamām āķu rindām, kas zvejo Atlantijas okeāna austrumu daļā.

9

(10)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).

10

(11)  Šo skaitli vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.”

11

---

VIII PIELIKUMS

“VIII PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE LIMITI TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

| Karoga valsts | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | Jānosaka | Jānosaka |
| Fēru salas | Makrele, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), IIa, IVa zonā (uz ziemeļiem no 59° N)
  Stavrida, IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIIe, VIIf, VIIh zonā | 14 | 14 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 20 | |
| Siļķe, IIIa zonā | 4 | 4 |
| Esmarka mencas rūpnieciskā zveja IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju) | 14 | 14 |
| Jūras līdaka un brosme | 20 | 10 |
| Putasu, II, IVa, V, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb, VII zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W) | 20 | 20 |
| Zilā jūras līdaka | 16 | 16” |

Karoga valsts

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģija

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

Jānosaka

Jānosaka

Fēru salas

Makrele, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), IIa, IVa zonā (uz ziemeļiem no 59° N)

Stavrida, IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIIe, VIIf, VIIh zonā

14

14

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

20

Siļķe, IIIa zonā

4

4

Esmarka mencas rūpnieciskā zveja IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju)

14

14

Jūras līdaka un brosme

20

10

Putasu, II, IVa, V, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb, VII zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W)

20

20

Zilā jūras līdaka

16

16”

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/524

(2015. gada 27. marts),

ar kuru labo Īstenošanas regulas (ES) Nr. 79/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kādā piemērojami daži noteikumi Padomes Regulā (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļu jomā, bulgāru valodas redakciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. oktobra Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļu jomā (1) un jo īpaši tās 14., 32., 48., 49. pantu un 51. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 79/2012 (2) bulgāru valodas redakcijā ir ieviesusies kļūda. No 2. un 3. panta ir jāsvītro vārdi “Eiropas Savienības teritorijā”. Tāpēc bulgāru valodas redakcijā ir vajadzīgs labojums. Tas neskar pārējo valodu redakcijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 79/2012 (2) bulgāru valodas redakcijā ir ieviesusies kļūda. No 2. un 3. panta ir jāsvītro vārdi “Eiropas Savienības teritorijā”. Tāpēc bulgāru valodas redakcijā ir vajadzīgs labojums. Tas neskar pārējo valodu redakcijas.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Administratīvās sadarbības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Administratīvās sadarbības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

[Attiecas tikai uz redakciju bulgāru valodā.]

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 29, 1.2.2012., 13. lpp.

2

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/525

(2015. gada 27. marts),

ar kuru groza I pielikumu Regulai (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā uzskaitīto (“saraksts”) barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (2) paredz noteikumus par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāpiemēro, importējot tās I pielikumā uzskaitīto (“saraksts”) barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka saraksts ir jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ievērojot vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka saraksts ir jāpārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ievērojot vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā.

| (3) | Kā liecina ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF) paziņoto ar pārtiku saistīto neseno incidentu biežums un nozīmīgums, konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīziju trešās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Kā liecina ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF) paziņoto ar pārtiku saistīto neseno incidentu biežums un nozīmīgums, konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīziju trešās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par barības un pārtikas sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza.

| (4) | Jo īpaši attiecībā uz Austrālijas izcelsmes mandeļu, Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes pistāciju un Uzbekistānas izcelsmes žāvētu aprikožu sūtījumiem attiecīgie informācijas avoti norāda, ka ir radušies jauni apdraudējumi un tāpēc vajadzīga pastiprināta oficiālā kontrole. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksti par minētajiem sūtījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Jo īpaši attiecībā uz Austrālijas izcelsmes mandeļu, Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes pistāciju un Uzbekistānas izcelsmes žāvētu aprikožu sūtījumiem attiecīgie informācijas avoti norāda, ka ir radušies jauni apdraudējumi un tāpēc vajadzīga pastiprināta oficiālā kontrole. Tāpēc sarakstā būtu jāiekļauj ieraksti par minētajiem sūtījumiem.

| (5) | Turklāt ir nepieciešams grozīt beigu piezīmes, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā, lai nodrošinātu, ka kontrole, ko dalībvalstis veic saskaņā ar minēto regulu, būtu vērsta vismaz uz pesticīdiem, kuri uzskaitīti kontroles programmā, kas pieņemta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (3) 29. panta 2. punktu, un kurus var analizēt, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuru pamatā ir gāzu hromatogrāfija/masspektrometrija (GC-MS) un šķidrumhromatogrāfija/masspektrometrija (LC-MS). Papildus ir lietderīgi saglabāt atsevišķas beigu piezīmes attiecībā uz konkrētiem pesticīdiem, kuri nav uzskaitīti minētajā kontroles programmā vai kuru analīzei vienā vai vairākās dalībvalstīs var būt nepieciešama vienas atliekas noteikšanas metode. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt ir nepieciešams grozīt beigu piezīmes, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumā, lai nodrošinātu, ka kontrole, ko dalībvalstis veic saskaņā ar minēto regulu, būtu vērsta vismaz uz pesticīdiem, kuri uzskaitīti kontroles programmā, kas pieņemta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 (3) 29. panta 2. punktu, un kurus var analizēt, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuru pamatā ir gāzu hromatogrāfija/masspektrometrija (GC-MS) un šķidrumhromatogrāfija/masspektrometrija (LC-MS). Papildus ir lietderīgi saglabāt atsevišķas beigu piezīmes attiecībā uz konkrētiem pesticīdiem, kuri nav uzskaitīti minētajā kontroles programmā vai kuru analīzei vienā vai vairākās dalībvalstīs var būt nepieciešama vienas atliekas noteikšanas metode.

| (6) | Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 669/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 669/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Barība un pārtika, kura nav dzīvnieku izcelsmes un kuru izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālā kontrolē

| Barība un pārtika
  (paredzētā izmantošana) | KN kods (1) | Taric apakšgrupa | Izcelsmes valsts | Risks | Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozīnes | 0806 20 | | Afganistāna (AF) | Ohratoksīns A | 50 |
| (Pārtika) | |
| — | Mandeles, nelobītas |

Barība un pārtika

(paredzētā izmantošana)

KN kods (1)

Taric apakšgrupa

Izcelsmes valsts

Risks

Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%)

Rozīnes

0806 20

Afganistāna (AF)

Ohratoksīns A

50

(Pārtika)

—

Mandeles, nelobītas

| — | 0802 11 |
| --- | --- |

—

Austrālija (AU)

Aflatoksīni

20

| — | Mandeles, lobītas |
| --- | --- |

—

Mandeles, lobītas

| — | 0802 12 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazīlija (BR)

Aflatoksīni

10

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Barība un pārtika)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Kambodža (KH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (3)

50

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

Lapu selerijas (Apium graveolens)

ex 0709 40 00

20

Kambodža (KH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (4)

50

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

Brassica oleracea

(citi pārtikā lietojami Brassica ģints augi, “Ķīnas brokoļi”) (5)

ex 0704 90 90

40

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas (2)

50

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

Tēja, arī aromatizēta

0902

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas (2)
   (6)

10

(Pārtika)

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas (2)
   (7)

10

| — | Balzambumbieri (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Balzambumbieri (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas (2)
   (7)

20

| — | Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Zemenes (svaigas)

0810 10 00

Ēģipte (EG)

Pesticīdu atliekas (2)
   (8)

10

(Pārtika)

Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Ēģipte (EG)

Pesticīdu atliekas (2)
   (9)

10

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Beteļauga lapas (Piper betle L.)

ex 1404 90 00

10

Indija (IN)

Salmonella (10)

50

(Pārtika)

Sezama sēklas

1207 40 90

Indija (IN)

Salmonella (10)

20

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

| — | Capsicum annuum, veseli |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, veseli

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

0904 21 10

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0904 22 00

10

Indija (IN)

Aflatoksīni

20

| — | Capsicum annuum, grūsti vai malti |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, grūsti vai malti

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Žāvēti Capsicum ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Žāvēti Capsicum ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum)

| — | Muskatrieksts
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatrieksts

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Pārtika – kaltētas garšvielas)

Fermenti; fermentu preparāti

3507

Indija (IN)

Hloramfenikols

50

(Barība un pārtika)

| — | Muskatrieksts
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatrieksts

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonēzija (ID)

Aflatoksīni

20

(Pārtika – kaltētas garšvielas)

| — | Zirņi ar pākstīm (nelobīti) |
| --- | --- |

—

Zirņi ar pākstīm (nelobīti)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 10 00

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00

40

40

Kenija (KE)

Pesticīdu atliekas (2)
   (11)

10

| — | Pupas ar pākstīm (nelobītas) |
| --- | --- |

—

Pupas ar pākstīm (nelobītas)

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

Piparmētras

ex 1211 90 86;

30

Maroka (MA)

Pesticīdu atliekas (2)
   (12)

10

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

ex 2008 99 99

70

Kaltētas pupiņas

0713 39 00

Nigērija (NG)

Pesticīdu atliekas (2)

50

(Pārtika)

Galda vīnogas

0806 10 10

Peru (PE)

Pesticīdu atliekas (2)
   (13)

10

(Pārtika – svaiga)

Arbūzu (Egusi, Citrullus lanatus) sēklas un no tām iegūti produkti

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sjerraleone (SL)

Aflatoksīni

50

(Pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudāna (SD)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Barība un pārtika)

Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (14)

10

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

Beteļauga lapas (Piper betle L.)

ex 1404 90 00

10

Taizeme (TH)

Salmonella (10)

50

(Pārtika)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas (2)
   (15)

20

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | Žāvētas aprikozes |
| --- | --- |

—

Žāvētas aprikozes

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Turcija (TR)

Sulfīti (16)

10

| — | Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas |
| --- | --- |

—

Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Saldie pipari (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Saldie pipari (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas (2)
   (17)

10

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

Vīnogulāju lapas

ex 2008 99 99

11; 19

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas (2)
   (18)

20

(Pārtika)

| — | Pistācijas, nelobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, nelobītas

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis (US)

Aflatoksīni

20

| — | Pistācijas, lobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, lobītas

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Žāvētas aprikozes |
| --- | --- |

—

Žāvētas aprikozes

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Uzbekistāna (UZ)

Sulfīti (16)

50

| — | Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas |
| --- | --- |

—

Aprikozes, citādi sagatavotas vai konservētas

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

Rozīnes

0806 20

Uzbekistāna (UZ)

Ohratoksīns A

50

(Pārtika)

| — | Koriandra lapas |
| --- | --- |

—

Koriandra lapas

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (2)
   (19)

20

| — | Baziliks (svētais, saldais) |
| --- | --- |

—

Baziliks (svētais, saldais)

| — | ex 1211 90 86;
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86;

ex 2008 99 99

20

75

| — | Piparmētras |
| --- | --- |

—

Piparmētras

| — | ex 1211 90 86;
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86;

ex 2008 99 99

30

70

| — | Pētersīļi |
| --- | --- |

—

Pētersīļi

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

| — | Pitahaja (pūķauglis) |
| --- | --- |

—

Pitahaja (pūķauglis)

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas (2)
   (19)

20

| — | Okras |
| --- | --- |

—

Okras

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

| — | Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

---

(1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.

1

(2)  Pesticīdu atliekas vismaz tiem pesticīdiem, kuri uzskaitīti kontroles programmā, kas pieņemta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.), 29. panta 2. punktu, un kurus var analizēt, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuru pamatā ir GC-MS un LC-MS (pesticīdi, kas jākontrolē tikai augu izcelsmes produktos vai uz tiem).

2

GC-MS

LC-MS

(3)  Hlorbufāma atliekas.

3

(4)  Fentoāta atliekas.

4

(5)  Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. italica Plenck sugas alboglabra šķirne. Pazīstama arī kā 'Kai Lan', 'Gai Lan', 'Gailan', 'Kailan', 'Chinese bare Jielan'.

5

Brassica oleracea

(6)  Trifluralīna atliekas.

6

(7)  Šādu vielu atliekas: acefāts, aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā aldikarbs), amitrāzs (amitrāzs, ieskaitot metabolītus, kuri satur 2,4-dimetilanilīna grupu, kas izteikta kā amitrāzs), diafentiurons, dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams) un metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs).

7

(8)  Šādu vielu atliekas: heksaflumurons, metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs), fentoāts un tiofanātmetils.

8

(9)  Šādu vielu atliekas: dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), dinotefurāns, folpets, prohlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, summa, izteikta kā prohlorāzs), tiofanātmetils un triforīns.

9

(10)  Atsauces metode EN/ISO 6579 vai attiecībā pret to validēta metode, kā minēts Komisijas 2005. gada 15. novembra Regulas (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.) 5. pantā.

10

(11)  Acefāta un diafentiurona atliekas.

11

(12)  Flubendiamīda atliekas.

12

(13)  Etefona atliekas.

13

(14)  Formetanāta atliekas: formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds), protiofoss un triforīns.

14

(15)  Šādu vielu atliekas: acefāts, dikrotofoss, protiofoss, kvinalfoss un triforīns.

15

(16)  Atsauces metodes: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 vai ISO 5522:1981.

16

(17)  Diafentiurona un formetanāta atliekas: formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds) un tiofanātmetils.

17

(18)  Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metriāms, propinebs, tirāms un cirams) un metrafenons.

18

(19)  Šādu vielu atliekas: ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metriāms, propinebs, tirāms un cirams), fentoāts un kvinalfoss.”

19

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/526

(2015. gada 27. marts),

ar ko Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza attiecībā uz ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstā, no kuriem konkrētas mājputnu izcelsmes preces drīkst Savienībā importēt vai tranzītā caur to pārvadāt, saistībā ar turpmākiem augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem minētajā valstī

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu, 8. panta 4. punktu un 9. panta 4. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 23. panta 1. punktu, 24. panta 2. punktu un 25. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 798/2008 (3) ir noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības mājputnu un mājputnu produktu (“preces”) importam Savienībā un pārvadāšanai tranzītā caur Savienību, tostarp uzglabāšanai tranzīta laikā. Tajā paredzēts, ka preces var Savienībā importēt un tranzītā caur to pārvadāt tikai no tām trešām valstīm, teritorijām, zonām vai nodalījumiem, kas norādīti minētās regulas I pielikuma 1. daļas tabulas 1. un 3. ailē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 798/2008 (3) ir noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības mājputnu un mājputnu produktu (“preces”) importam Savienībā un pārvadāšanai tranzītā caur Savienību, tostarp uzglabāšanai tranzīta laikā. Tajā paredzēts, ka preces var Savienībā importēt un tranzītā caur to pārvadāt tikai no tām trešām valstīm, teritorijām, zonām vai nodalījumiem, kas norādīti minētās regulas I pielikuma 1. daļas tabulas 1. un 3. ailē.

| (2) | Turklāt Regulā (EK) Nr. 798/2008 ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem trešo valsti, teritoriju, zonu vai nodalījumu var uzskatīt par augsti patogēnās putnu gripas (APPG) neskartu. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt Regulā (EK) Nr. 798/2008 ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem trešo valsti, teritoriju, zonu vai nodalījumu var uzskatīt par augsti patogēnās putnu gripas (APPG) neskartu.

| (3) | Amerikas Savienotās Valstis ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas sarakstā kā trešā valsts, no kuras teritorijas konkrētām daļām, atkarībā no APPG uzliesmojumu sastopamības, ir atļauts Savienībā importēt un tranzītā caur to pārvadāt preces, uz kurām attiecas minētā regula. Minētā reģionalizācija tika atzīta ar Regulu (EK) Nr. 798/2008, kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/243 (4) un Īstenošanas regulu (ES) 2015/342 (5) pēc APPG uzliesmojumiem Kalifornijas, Aidaho, Oregonas un Vašingtonas štatā. |
| --- | --- |

(3)

Amerikas Savienotās Valstis ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas sarakstā kā trešā valsts, no kuras teritorijas konkrētām daļām, atkarībā no APPG uzliesmojumu sastopamības, ir atļauts Savienībā importēt un tranzītā caur to pārvadāt preces, uz kurām attiecas minētā regula. Minētā reģionalizācija tika atzīta ar Regulu (EK) Nr. 798/2008, kas grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/243 (4) un Īstenošanas regulu (ES) 2015/342 (5) pēc APPG uzliesmojumiem Kalifornijas, Aidaho, Oregonas un Vašingtonas štatā.

| (4) | Vienošanās starp Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (6) paredz savstarpējo reģionalizācijas pasākumu ātru atzīšanu gadījumā, ja notiek slimības uzliesmojumi Savienībā vai Amerikas Savienotajās Valstīs (“Vienošanās”). |
| --- | --- |

(4)

Vienošanās starp Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm (6) paredz savstarpējo reģionalizācijas pasākumu ātru atzīšanu gadījumā, ja notiek slimības uzliesmojumi Savienībā vai Amerikas Savienotajās Valstīs (“Vienošanās”).

| (5) | Amerikas Savienotās Valstis apstiprināja turpmākus H5 apakštipa APPG uzliesmojumus mājputnu saimēs Kalifornijas, Oregonas, Minesotas un Vašingtonas štatā 2015. gada februārī un martā. Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes nekavējoties apturēja veterināro sertifikātu izdošanu preču sūtījumiem, kurus paredzēts eksportēt uz Savienību no slimības skartajiem štatiem. Lai kontrolētu APPG un ierobežotu tās izplatību, Amerikas Savienotās Valstis turklāt ir īstenojušas sistēmiskas iznīcināšanas politiku. |
| --- | --- |

(5)

Amerikas Savienotās Valstis apstiprināja turpmākus H5 apakštipa APPG uzliesmojumus mājputnu saimēs Kalifornijas, Oregonas, Minesotas un Vašingtonas štatā 2015. gada februārī un martā. Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes nekavējoties apturēja veterināro sertifikātu izdošanu preču sūtījumiem, kurus paredzēts eksportēt uz Savienību no slimības skartajiem štatiem. Lai kontrolētu APPG un ierobežotu tās izplatību, Amerikas Savienotās Valstis turklāt ir īstenojušas sistēmiskas iznīcināšanas politiku.

| (6) | Pēc minētajiem uzliesmojumiem Kalifornijas, Oregonas, Minesotas un Vašingtonas štatā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza atjauninātu informāciju par epidemioloģisko situāciju savā teritorijā un par veiktajiem pasākumiem tālākas APPG izplatības novēršanai, un šo informāciju Komisija tagad ir izvērtējusi. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, kā arī saistībām, ko nosaka Vienošanās, un Amerikas Savienoto Valstu sniegtajām garantijām, ir lietderīgi grozīt aizliegumu konkrētu preču ievešanai Savienībā tā, lai tas ietvertu visu Minesotas štatu un tās Kalifornijas, Oregonas un Vašingtonas štata daļas, kurām Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes noteikušas ierobežojumus saistībā ar pašreizējiem uzliesmojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pēc minētajiem uzliesmojumiem Kalifornijas, Oregonas, Minesotas un Vašingtonas štatā Amerikas Savienotās Valstis iesniedza atjauninātu informāciju par epidemioloģisko situāciju savā teritorijā un par veiktajiem pasākumiem tālākas APPG izplatības novēršanai, un šo informāciju Komisija tagad ir izvērtējusi. Pamatojoties uz minēto izvērtējumu, kā arī saistībām, ko nosaka Vienošanās, un Amerikas Savienoto Valstu sniegtajām garantijām, ir lietderīgi grozīt aizliegumu konkrētu preču ievešanai Savienībā tā, lai tas ietvertu visu Minesotas štatu un tās Kalifornijas, Oregonas un Vašingtonas štata daļas, kurām Amerikas Savienoto Valstu veterinārās iestādes noteikušas ierobežojumus saistībā ar pašreizējiem uzliesmojumiem.

| (7) | Amerikas Savienotās Valstis turklāt ir ziņojušas par tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumu pabeigšanu pēc sistēmiskas iznīcināšanas saimniecībās, kurās uzliesmojumi konstatēti laikposmā no 2014. gada decembra vidus līdz 2015. gada janvāra vidum. Ir lietderīgi norādīt datumus, kad šīs teritorijas daļas, kurām tika piemēroti veterinārie ierobežojumi saistībā ar šiem uzliesmojumiem, atkal varētu uzskatīt par brīvām no APPG, un būtu atkārtoti jāpiešķir atļauja importēt Savienībā konkrētas mājputnu izcelsmes preces, kuru izcelsme ir šajos apvidos. |
| --- | --- |

(7)

Amerikas Savienotās Valstis turklāt ir ziņojušas par tīrīšanas un dezinfekcijas pasākumu pabeigšanu pēc sistēmiskas iznīcināšanas saimniecībās, kurās uzliesmojumi konstatēti laikposmā no 2014. gada decembra vidus līdz 2015. gada janvāra vidum. Ir lietderīgi norādīt datumus, kad šīs teritorijas daļas, kurām tika piemēroti veterinārie ierobežojumi saistībā ar šiem uzliesmojumiem, atkal varētu uzskatīt par brīvām no APPG, un būtu atkārtoti jāpiešķir atļauja importēt Savienībā konkrētas mājputnu izcelsmes preces, kuru izcelsme ir šajos apvidos.

| (8) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas saraksta ieraksts par Amerikas Savienotajām Valstīm būtu jāgroza, lai ņemtu vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju minētajā trešā valstī. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas saraksta ieraksts par Amerikas Savienotajām Valstīm būtu jāgroza, lai ņemtu vērā pašreizējo epidemioloģisko situāciju minētajā trešā valstī.

| (9) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

1

(2)  OV L 343, 22.12.2009., 74. lpp.

2

(3)  Komisijas 2008. gada 8. augusta Regula (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 13. februāra Īstenošanas regula (ES) 2015/243, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu attiecībā uz ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu, teritoriju, zonu vai nodalījumu sarakstā, no kurām atsevišķas mājputnu izcelsmes preces drīkst importēt Savienībā vai pārvadāt tranzītā caur to saistībā ar augsti patogēno putnu gripu (OV L 41, 17.2.2015., 5. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2015. gada 2. marta Īstenošanas regula (ES) 2015/342, ar ko Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikumu groza attiecībā uz ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu sarakstā, no kuriem konkrētas mājputnu izcelsmes preces drīkst Savienībā importēt vai tranzītā pārvadāt, saistībā ar augsti patogēno putnu gripu pēc uzliesmojumiem Aidaho štatā un Kalifornijas štatā (OV L 60, 4.3.2015., 31. lpp.).

5

(6)  Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu valdības vienošanās par sanitārajiem pasākumiem, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku produktiem, kas Eiropas Kopienas vārdā apstiprināts ar Padomes Lēmumu 1998/258/EK (OV L 118, 21.4.1998., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 798/2008 I pielikuma 1. daļas ierakstu par Amerikas Savienotajām Valstīm aizstāj ar šādu:

| Trešās valsts vai teritorijas ISO kods un nosaukums | Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma kods | Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma apraksts | Veterinārais sertifikāts | Īpaši nosacījumi | Īpaši nosacījumi | Putnu gripas uzraudzības statuss | Putnu gripas vakcinācijas statuss | Salmonellu kontroles statuss (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paraugs(-i) | Papildu garantijas | Noslēguma datums (1) | Sākuma datums (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| “US – Amerikas Savienotās Valstis | US-0 | Visa valsts | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Amerikas Savienoto Valstu teritorija, izņemot US-2 teritoriju | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1” |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Šādas Amerikas Savienoto Valstu teritorijas: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Vašingtonas štats: | Benton County |

Trešās valsts vai teritorijas ISO kods un nosaukums

Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma kods

Trešās valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma apraksts

Veterinārais sertifikāts

Īpaši nosacījumi

Īpaši nosacījumi

Putnu gripas uzraudzības statuss

Putnu gripas vakcinācijas statuss

Salmonellu kontroles statuss (7)

Paraugs(-i)

Papildu garantijas

Noslēguma datums (1)

Sākuma datums (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

“US – Amerikas Savienotās Valstis

US-0

Visa valsts

SPF

EP, E

S4

US-1

Amerikas Savienoto Valstu teritorija, izņemot US-2 teritoriju

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1”

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Šādas Amerikas Savienoto Valstu teritorijas:

US-2.1

Vašingtonas štats:

Benton County

| | Franklin County |
| --- | --- |

Franklin County

WGM

VIII

P2

19.12.2014.

7.4.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.2

Vašingtonas štats:

Clallam County

WGM

VIII

P2

19.12.2014.

11.5.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.3

Vašingtonas štats:

Okanogan County (1):

| a) | ziemeļos – sākot no US 97 WA 20 un S. Janis Road krustojuma, pagrieziens pa labi uz S. Janis Road. Pagrieziens pa kreisi uz McLaughlin Canyon Road, pa labi uz Hardy Road, pa kreisi uz Chewilken Valley Road; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos – sākot no US 97 WA 20 un S. Janis Road krustojuma, pagrieziens pa labi uz S. Janis Road. Pagrieziens pa kreisi uz McLaughlin Canyon Road, pa labi uz Hardy Road, pa kreisi uz Chewilken Valley Road;

| b) | austrumos – no Chewilken Valley Road pagrieziens pa labi uz JH Green Road, pa kreisi uz Hosheit Road, pa kreisi uz Tedrow Trail Road, pa kreisi uz Brown Pass Road līdz Colville Tribe robežlīnijai. Sekot Colville Tribe robežlīnijai uz rietumiem, pēc tam uz dienvidiem, līdz tā šķērso US 97 WA 20; |
| --- | --- |

b)

austrumos – no Chewilken Valley Road pagrieziens pa labi uz JH Green Road, pa kreisi uz Hosheit Road, pa kreisi uz Tedrow Trail Road, pa kreisi uz Brown Pass Road līdz Colville Tribe robežlīnijai. Sekot Colville Tribe robežlīnijai uz rietumiem, pēc tam uz dienvidiem, līdz tā šķērso US 97 WA 20;

| c) | dienvidos – pagrieziens pa labi uz US 97 WA 20, pa kreisi uz Cherokee Road, pa labi uz Robinson Canyon Road. Pagrieziens pa kreisi uz Bide A Wee Road, pa kreisi uz Duck Lake Road, pa labi uz Soren Peterson Road, pa kreisi uz Johnson Creek Road, pa labi uz George Road. Pagrieziens pa kreisi uz Wetherstone Road, tad pa labi uz Eplay Road; |
| --- | --- |

c)

dienvidos – pagrieziens pa labi uz US 97 WA 20, pa kreisi uz Cherokee Road, pa labi uz Robinson Canyon Road. Pagrieziens pa kreisi uz Bide A Wee Road, pa kreisi uz Duck Lake Road, pa labi uz Soren Peterson Road, pa kreisi uz Johnson Creek Road, pa labi uz George Road. Pagrieziens pa kreisi uz Wetherstone Road, tad pa labi uz Eplay Road;

| d) | rietumos – no Eplay Road pagrieziens pa labi uz Conconully Road/6th Avenue N., pa kreisi uz Green Lake Road, pa labi uz Salmon Creek Road, pa labi uz Happy Hill Road, pa kreisi uz Conconully Road (kas turpinās kā Main Street). Pagrieziens pa labi uz Broadway, pa kreisi uz C Street, pa labi uz Lake Street E, pa labi uz Sinlahekin Road, pa labi uz S. Fish Lake Road, pa labi uz Fish Lake Road. Pagrieziens pa kreisi uz N. Pine Creek Road, pa labi uz Henry Road (kas turpinās kā N. Pine Creek Road), pa labi uz Indian Springs Road, pa labi uz Hwy 7, kas beidzas pie US 97 WA 20. |
| --- | --- |

d)

rietumos – no Eplay Road pagrieziens pa labi uz Conconully Road/6th Avenue N., pa kreisi uz Green Lake Road, pa labi uz Salmon Creek Road, pa labi uz Happy Hill Road, pa kreisi uz Conconully Road (kas turpinās kā Main Street). Pagrieziens pa labi uz Broadway, pa kreisi uz C Street, pa labi uz Lake Street E, pa labi uz Sinlahekin Road, pa labi uz S. Fish Lake Road, pa labi uz Fish Lake Road. Pagrieziens pa kreisi uz N. Pine Creek Road, pa labi uz Henry Road (kas turpinās kā N. Pine Creek Road), pa labi uz Indian Springs Road, pa labi uz Hwy 7, kas beidzas pie US 97 WA 20.

WGM

VIII

P2

29.1.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.4

Vašingtonas štats:

Okanogan County (2):

| a) | ziemeļos – sākot no vietas, kur US Hwy 97 šķērso Kanādas robežu, turpina tālāk uz austrumiem gar Kanādas robežu, pēc tam pagrieziens pa labi uz 9 Mile Road (County Hwy 4777); |
| --- | --- |

a)

ziemeļos – sākot no vietas, kur US Hwy 97 šķērso Kanādas robežu, turpina tālāk uz austrumiem gar Kanādas robežu, pēc tam pagrieziens pa labi uz 9 Mile Road (County Hwy 4777);

| b) | austrumos – no 9 Mile Road pagrieziens pa labi uz Old Hwy 4777, kas aiz pagrieziena uz dienvidiem turpinās kā Molson Road. Pagrieziens pa labi uz Chesaw Road, pa kreisi uz Forest Service 3525, pa kreisi uz Forest Development Road 350, kas turpinās kā Forest Development Road 3625. No šīs vietas, virzoties tieši uz rietumiem, pagrieziens pa kreisi uz Forest Service 3525, pa labi uz Rone Road, pa labi uz Box Spring Road, pa kreisi uz Mosquito Creek Road, pa labi uz Swanson Mill Road; |
| --- | --- |

b)

austrumos – no 9 Mile Road pagrieziens pa labi uz Old Hwy 4777, kas aiz pagrieziena uz dienvidiem turpinās kā Molson Road. Pagrieziens pa labi uz Chesaw Road, pa kreisi uz Forest Service 3525, pa kreisi uz Forest Development Road 350, kas turpinās kā Forest Development Road 3625. No šīs vietas, virzoties tieši uz rietumiem, pagrieziens pa kreisi uz Forest Service 3525, pa labi uz Rone Road, pa labi uz Box Spring Road, pa kreisi uz Mosquito Creek Road, pa labi uz Swanson Mill Road;

| c) | dienvidos – no Swanson Mill Road pagrieziens pa kreisi uz O'Neil Road, un turpina uz dienvidiem pa 97N. Pagrieziens pa labi uz Ellis Forde Bridge Road, pa kreisi uz Janis Oroville (SR 7), pa labi uz Loomis Oroville Road, pa labi uz Wannact Lake Road, pa kreisi uz Ellemeham Mountain Road, pa kreisi uz Earth Dam Road, pa kreisi uz ceļa bez nosaukuma, pa labi uz ceļa bez nosaukuma, pa labi uz cita ceļa bez nosaukuma, pa kreisi uz ceļa bez nosaukuma un pa kreisi uz cita ceļa bez nosaukuma; |
| --- | --- |

c)

dienvidos – no Swanson Mill Road pagrieziens pa kreisi uz O'Neil Road, un turpina uz dienvidiem pa 97N. Pagrieziens pa labi uz Ellis Forde Bridge Road, pa kreisi uz Janis Oroville (SR 7), pa labi uz Loomis Oroville Road, pa labi uz Wannact Lake Road, pa kreisi uz Ellemeham Mountain Road, pa kreisi uz Earth Dam Road, pa kreisi uz ceļa bez nosaukuma, pa labi uz ceļa bez nosaukuma, pa labi uz cita ceļa bez nosaukuma, pa kreisi uz ceļa bez nosaukuma un pa kreisi uz cita ceļa bez nosaukuma;

| d) | rietumos – no ceļa bez nosaukuma pagrieziens pa labi uz Loomis Oroville Road, pa kreisi uz Smilkameen Road līdz Kanādas robežai. |
| --- | --- |

d)

rietumos – no ceļa bez nosaukuma pagrieziens pa labi uz Loomis Oroville Road, pa kreisi uz Smilkameen Road līdz Kanādas robežai.

WGM

VIII

P2

3.2.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.5

Oregonas štats:

Douglas County

WGM

VIII

P2

19.12.2014.

23.3.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.6

Oregonas štats:

Deschutes County

WG

VIII

P2

14.2.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.7

Oregonas štats:

Malheur County

WGM

VIII

P2

20.1.2015.

11.5.2015.

POU, RAT

N

P2

Aidaho štats:

| | Canyon County |
| --- | --- |

Canyon County

| | Payette County |
| --- | --- |

Payette County

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8.

Kalifornijas štats:

Stanislaus County/Tuolumne County:

zona 10 km rādiusā, kas sākas N punktā uz apļveida kontroles zonas robežas un turpinās pulksteņrādītāja kustības virzienā:

| a) | ziemeļos – 2,5 jūdzes uz austrumiem no State Hwy. 108 un Williams Road krustojuma; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos – 2,5 jūdzes uz austrumiem no State Hwy. 108 un Williams Road krustojuma;

| b) | ziemeļaustrumos – 1,4 jūdzes uz dienvidaustrumiem no Rock River Dr. un Tulloch Road krustojuma; |
| --- | --- |

b)

ziemeļaustrumos – 1,4 jūdzes uz dienvidaustrumiem no Rock River Dr. un Tulloch Road krustojuma;

| c) | austrumos – 2,0 jūdzes uz ziemeļrietumiem no Milpitas Road un Las Cruces Road krustojuma; |
| --- | --- |

c)

austrumos – 2,0 jūdzes uz ziemeļrietumiem no Milpitas Road un Las Cruces Road krustojuma;

| d) | dienvidaustrumos – 1,58 jūdzes uz austrumiem no Rushing Road ziemeļu gala; |
| --- | --- |

d)

dienvidaustrumos – 1,58 jūdzes uz austrumiem no Rushing Road ziemeļu gala;

| e) | dienvidos – 0,70 jūdzes uz dienvidiem no State Highway 132 un Crabtree Road krustojuma; |
| --- | --- |

e)

dienvidos – 0,70 jūdzes uz dienvidiem no State Highway 132 un Crabtree Road krustojuma;

| f) | dienvidrietumos – 0,8 jūdzes uz dienvidaustrumiem no Hazel Dean Road un Loneoak Road krustojuma; |
| --- | --- |

f)

dienvidrietumos – 0,8 jūdzes uz dienvidaustrumiem no Hazel Dean Road un Loneoak Road krustojuma;

| g) | rietumos – 2,5 jūdzes uz dienvidrietumiem no Warnerville Road un Tim Bell Road krustojuma; |
| --- | --- |

g)

rietumos – 2,5 jūdzes uz dienvidrietumiem no Warnerville Road un Tim Bell Road krustojuma;

| h) | ziemeļrietumos – 1,0 jūdzi uz dienvidaustrumiem no CA-120 un Tim Bell Road krustojuma. |
| --- | --- |

h)

ziemeļrietumos – 1,0 jūdzi uz dienvidaustrumiem no CA-120 un Tim Bell Road krustojuma.

WGM

VIII

P2

23.1.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.9

Kalifornijas štats:

Kings County:

zona 10 km rādiusā, kas sākas N punktā uz apļveida kontroles zonas robežas un turpinās pulksteņrādītāja kustības virzienā:

| a) | ziemeļos – 0,58 jūdzes uz ziemeļiem no Kansas Avenue;

  ziemeļaustrumos – 0,83 jūdzes uz austrumiem no CA-43; |
| --- | --- |

a)

ziemeļos – 0,58 jūdzes uz ziemeļiem no Kansas Avenue;

ziemeļaustrumos – 0,83 jūdzes uz austrumiem no CA-43;

| b) | austrumos – 0,04 jūdzes uz austrumiem no 5th Avenue; |
| --- | --- |

b)

austrumos – 0,04 jūdzes uz austrumiem no 5th Avenue;

| c) | dienvidaustrumos – 0,1 jūdzi uz austrumiem no Paris Avenue un 7th Avenue krustojuma; |
| --- | --- |

c)

dienvidaustrumos – 0,1 jūdzi uz austrumiem no Paris Avenue un 7th Avenue krustojuma;

| d) | dienvidos – 1,23 jūdzes uz ziemeļiem no Redding Avenue; |
| --- | --- |

d)

dienvidos – 1,23 jūdzes uz ziemeļiem no Redding Avenue;

| e) | dienvidrietumos – 0,6 jūdzes uz rietumiem no Paris Avenue un 15th Avenue krustojuma; |
| --- | --- |

e)

dienvidrietumos – 0,6 jūdzes uz rietumiem no Paris Avenue un 15th Avenue krustojuma;

| f) | rietumos – 1,21 jūdzi uz austrumiem no 19th Avenue; |
| --- | --- |

f)

rietumos – 1,21 jūdzi uz austrumiem no 19th Avenue;

| g) | ziemeļrietumos – 0,3 jūdzes uz ziemeļiem no Laurel Avenue un 16th Avenue krustojuma. |
| --- | --- |

g)

ziemeļrietumos – 0,3 jūdzes uz ziemeļiem no Laurel Avenue un 16th Avenue krustojuma.

WGM

VIII

P2

12.2.2015.

POU, RAT

N

P2

US-2.10

Minesotas štats

WGM

VIII

P2

5.3.2015.

POU, RAT

N

P2

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/527

(2015. gada 27. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 27. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 100,4 |
| TR | 119,5 |
| ZZ | 110,0 |
| 0707 00 05 | MA | 170,1 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | MA | 127,5 |
| TR | 171,3 |
| ZZ | 149,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,5 |
| IL | 72,0 |
| MA | 55,7 |
| TN | 55,6 |
| TR | 68,6 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | BO | 92,8 |
| TR | 45,8 |
| ZZ | 69,3 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 72,6 |
| CL | 111,8 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,7 |
| US | 212,5 |
| ZA | 188,2 |
| ZZ | 115,8 |
| 0808 30 90 | AR | 109,7 |
| CL | 122,0 |
| CN | 71,3 |
| ZA | 123,9 |
| ZZ | 106,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

100,4

TR

119,5

ZZ

110,0

0707 00 05

MA

170,1

TR

162,2

ZZ

166,2

0709 93 10

MA

127,5

TR

171,3

ZZ

149,4

0805 10 20

EG

44,5

IL

72,0

MA

55,7

TN

55,6

TR

68,6

ZZ

59,3

0805 50 10

BO

92,8

TR

45,8

ZZ

69,3

0808 10 80

AR

94,0

BR

72,6

CL

111,8

CN

105,5

MK

25,7

US

212,5

ZA

188,2

ZZ

115,8

0808 30 90

AR

109,7

CL

122,0

CN

71,3

ZA

123,9

ZZ

106,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/39

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/528

(2015. gada 27. marts),

ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 41. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropadomes Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši tika nolemts, ka, brīvprātīgi sadarbojoties Savienības vadītās operācijās, dalībvalstīm līdz 2003. gadam ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši tika nolemts, ka, brīvprātīgi sadarbojoties Savienības vadītās operācijās, dalībvalstīm līdz 2003. gadam ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu.

| (2) | Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja vienošanos tādu Savienības vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja vienošanos tādu Savienības vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

| (3) | Padome 2003. gada 14. maija secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2003. gada 14. maija secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem.

| (4) | Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi tika novērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apstiprināta vajadzība pēc militārām Savienības ātrās reaģēšanas spējām. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi tika novērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apstiprināta vajadzība pēc militārām Savienības ātrās reaģēšanas spējām.

| (5) | Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Savienībai būtu jāpanāk spējas elastīgi pārvaldīt jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējumu, vēlākais līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras turpmākas Savienības militāras operācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Savienībai būtu jāpanāk spējas elastīgi pārvaldīt jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējumu, vēlākais līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras turpmākas Savienības militāras operācijas kopējās izmaksas.

| (6) | Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP (1), ar ko izveido mehānismu tādu Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Minētais lēmums vēlāk ir ticis vairākkārt grozīts un aizstāts, pēdējo reizi ar Lēmumu 2011/871/KĀDP (2). |
| --- | --- |

(6)

Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP (1), ar ko izveido mehānismu tādu Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Minētais lēmums vēlāk ir ticis vairākkārt grozīts un aizstāts, pēdējo reizi ar Lēmumu 2011/871/KĀDP (2).

| (7) | Savienība spēj īstenot militāras ātrās reaģēšanas operācijas saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. Savienība spēj izvietot kaujas vienības saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. |
| --- | --- |

(7)

Savienība spēj īstenot militāras ātrās reaģēšanas operācijas saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. Savienība spēj izvietot kaujas vienības saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja.

| (8) | Iepriekšējas finansēšanas shēma pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām. |
| --- | --- |

(8)

Iepriekšējas finansēšanas shēma pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām.

| (9) | Savienības militāro operāciju vadības un kontroles struktūru un procedūru mācības politiskās un militārās stratēģijas līmenī ar Savienības štāba mācībām, ko apstiprinājusi Politikas un drošības komiteja (PDK), palīdz stiprināt Savienības vispārējo operatīvo gatavību. |
| --- | --- |

(9)

Savienības militāro operāciju vadības un kontroles struktūru un procedūru mācības politiskās un militārās stratēģijas līmenī ar Savienības štāba mācībām, ko apstiprinājusi Politikas un drošības komiteja (PDK), palīdz stiprināt Savienības vispārējo operatīvo gatavību.

| (10) | Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija skar militārus vai aizsardzības aspektus Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 41. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(10)

Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija skar militārus vai aizsardzības aspektus Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 41. panta 2. punkta nozīmē.

| (11) | LES 41. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuru pārstāvji Padomē ir snieguši oficiālu paziņojumu saskaņā ar tā 31. panta 1. punkta otro daļu, nav pienākuma sniegt finansējumu operācijām, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

(11)

LES 41. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuru pārstāvji Padomē ir snieguši oficiālu paziņojumu saskaņā ar tā 31. panta 1. punkta otro daļu, nav pienākuma sniegt finansējumu operācijām, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

| (12) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šajā lēmumā un tādēļ nepiedalās mehānisma finansēšanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šajā lēmumā un tādēļ nepiedalās mehānisma finansēšanā.

| (13) | Būtu jāpieņem noteikumi, lai nodrošinātu, ka Athena aizsargā fiziskas personas attiecībā uz personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāpieņem noteikumi, lai nodrošinātu, ka Athena aizsargā fiziskas personas attiecībā uz personas datu apstrādi.

| (14) | Ievērojot Lēmuma 2011/871/KĀDP 43. pantu, Padome ir pārskatījusi minēto lēmumu un piekritusi veikt tajā grozījumus. |
| --- | --- |

(14)

Ievērojot Lēmuma 2011/871/KĀDP 43. pantu, Padome ir pārskatījusi minēto lēmumu un piekritusi veikt tajā grozījumus.

| (15) | Skaidrības labad Lēmums 2011/871/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu, |
| --- | --- |

(15)

Skaidrības labad Lēmums 2011/871/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “iesaistītās dalībvalstis” ir visas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju; |
| --- | --- |

a)

“iesaistītās dalībvalstis” ir visas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju;

| b) | “finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā, ievērojot nolīgumus, kuri noslēgti starp tām un Savienību; |
| --- | --- |

b)

“finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā, ievērojot nolīgumus, kuri noslēgti starp tām un Savienību;

| c) | “operācijas” ir Savienības operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus; |
| --- | --- |

c)

“operācijas” ir Savienības operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus;

| d) | “militāras atbalsta darbības” ir Savienības operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet ko nevada Savienības štābs; |
| --- | --- |

d)

“militāras atbalsta darbības” ir Savienības operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet ko nevada Savienības štābs;

| e) | “diena” ir kalendārā diena, nevis darba diena, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

e)

“diena” ir kalendārā diena, nevis darba diena, ja vien nav norādīts citādi.

1. NODAĻA

MEHĀNISMS

2. pants

Mehānisma izveide

1.   Ar šo izveido mehānismu, lai pārvaldītu operāciju kopējo izmaksu finansēšanu.

2.   Mehānisma nosaukums ir Athena.

3.   Athena rīkojas iesaistīto dalībvalstu vai – atsevišķu operāciju gadījumā – finansētāju valstu vārdā.

3. pants

Rīcībspēja

Attiecībā uz tādu Savienības operāciju finansēšanas administratīvo pārvaldību, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, Athena mehānismam ir vajadzīgā rīcībspēja, jo īpaši tiesības atvērt bankas kontus, iegādāties, turēt vai pārdot īpašumu, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās un būt par pusi tiesvedībā. Athena ir bezpeļņas mehānisms.

4. pants

Saskaņošana ar trešām personām

Tik, cik tas vajadzīgs uzdevumu izpildei un saskaņā ar Savienības mērķiem un politiku, Athena savu darbību saskaņo ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām un starptautiskām organizācijām.

2. NODAĻA

ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA

5. pants

Vadības struktūras un darbinieki

1.   Ar Īpašās komitejas pilnvarojumu Athena mehānismu vada:

| a) | administrators; |
| --- | --- |

a)

administrators;

| b) | katras operācijas komandieris (“operācijas komandieris”) – attiecībā uz viņa vadītās operācijas darbību; |
| --- | --- |

b)

katras operācijas komandieris (“operācijas komandieris”) – attiecībā uz viņa vadītās operācijas darbību;

| c) | grāmatvedis. |
| --- | --- |

c)

grāmatvedis.

2.   Athena pēc iespējas izmanto Savienībā pastāvošās administratīvās struktūras. Athena izmanto darbiniekus, kurus vajadzības gadījumā dara pieejamus Savienības iestādes vai norīko dalībvalstis.

3.   Padomes ģenerālsekretārs var nodrošināt administratoru un grāmatvedi ar darbiniekiem, kas viņiem vajadzīgi, lai viņi spētu pildīt savas funkcijas, turklāt šīs rīcības pamatā var būt iesaistītās dalībvalsts ierosinājums.

4.   Athena struktūras un darbinieki sāk darbu atkarībā no operatīvajām vajadzībām.

6. pants

Īpašā komiteja

1.   Izveido Īpašo komiteju, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts.

Īpašās komitejas sēdēs aicina piedalīties Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas pārstāvjus, taču tiem nav balsstiesību.

2.   Athena mehānismu vada ar Īpašās komitejas pilnvarojumu.

3.   Kad Īpašā komiteja apspriež kādas operācijas kopējo izmaksu finansēšanu:

| a) | Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts;

| b) | Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī; |
| --- | --- |

b)

Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī;

| c) | operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā. |
| --- | --- |

c)

operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā.

4.   Īpašās komitejas sanāksmes sasauc un vada Padomes prezidentvalsts. Administrators nodrošina Īpašo komiteju ar sekretariātu. Administrators sagatavo protokolus par komitejas apspriežu rezultātiem. Administrators balsošanā nepiedalās.

5.   Vajadzības gadījumā Īpašās komitejas darbā piedalās grāmatvedis, taču viņš balsošanā nepiedalās.

6.   Pēc iesaistītās dalībvalsts, administratora vai operācijas komandiera lūguma prezidentvalsts vēlākais pēc 15 dienām sasauc Īpašās komitejas sēdi.

7.   Par jebkuru prasību vai domstarpībām, kas attiecas uz Athena, administrators attiecīgi informē Īpašo komiteju.

8.   Īpašās komitejas lēmumus tās locekļi pieņem saskaņā ar vienprātības principu, ņemot vērā 1. un 3. punktā noteikto sastāvu. Tās lēmumi ir saistoši.

9.   Īpašā komiteja, ņemot vērā attiecīgās finanšu atsauces summas, apstiprina visus budžetus un kopumā īsteno tās kompetencē ietilpstošos jautājumus, ievērojot šo lēmumu.

10.   Saskaņā ar šo lēmumu informāciju Īpašā komiteja saņem no administratora, operācijas komandiera un grāmatveža.

11.   Īpašās komitejas saskaņā ar šo lēmumu pieņemto aktu tekstu pieņemšanas brīdī paraksta Īpašās komitejas priekšsēdētājs un administrators.

7. pants

Administrators

1.   Padomes ģenerālsekretārs, pēc tam, kad ir informējis Īpašo komiteju, uz trim gadiem ieceļ administratoru un vismaz vienu administratora vietnieku.

2.   Administrators pilda savus pienākumus Athena vārdā.

3.   Administrators:

| a) | izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai jebkura budžeta projektu. Operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai jebkura budžeta projektu. Operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu;

| b) | pieņem budžetus pēc tam, kad tos apstiprinājusi Īpašā komiteja; |
| --- | --- |

b)

pieņem budžetus pēc tam, kad tos apstiprinājusi Īpašā komiteja;

| c) | darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz sadaļām “ieņēmumi”, “kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām”, un “kopējās darbības izmaksas”, kas radušās ar operācijas norises posmu nesaistītu darbību dēļ; |
| --- | --- |

c)

darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz sadaļām “ieņēmumi”, “kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām”, un “kopējās darbības izmaksas”, kas radušās ar operācijas norises posmu nesaistītu darbību dēļ;

| d) | attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par Savienības militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par Savienības militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu;

| e) | atver vienu vai vairākus bankas kontus Athena vārdā. |
| --- | --- |

e)

atver vienu vai vairākus bankas kontus Athena vārdā.

4.   Administrators nodrošina, ka tiek ievēroti šā lēmuma noteikumi un īstenoti Īpašās komitejas lēmumi.

5.   Administrators ir pilnvarots pieņemt visus pasākumus, kurus uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot Athena finansētos izdevumus. Par šiem pasākumiem viņš informē Īpašo komiteju.

6.   Administrators koordinē darbu ar Savienības militārām operācijām saistītos finansiālos jautājumos. Viņš ir valstu pārvaldes iestāžu un – vajadzības gadījumā – arī starptautisku organizāciju kontaktpersona šajos jautājumos.

7.   Administrators atskaitās Īpašajai komitejai.

8. pants

Operācijas komandieris

1.   Operācijas komandieris Athena vārdā pilda pienākumus, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu finansēšanu.

2.   Saistībā ar viņa vadīto operāciju operācijas komandieris:

| a) | nosūta administratoram priekšlikumus par budžeta projektu sadaļu “izdevumi – kopējās darbības izmaksas”; |
| --- | --- |

a)

nosūta administratoram priekšlikumus par budžeta projektu sadaļu “izdevumi – kopējās darbības izmaksas”;

| b) | kā kredītrīkotājs izmanto apropriācijas, kas saistītas ar kopējām darbības izmaksām, kā arī ar 28. pantā minētajām izmaksām; viņam ir pakļauta ikviena persona, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā; viņš Athena vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris Athena vārdā atver bankas kontu; |
| --- | --- |

b)

kā kredītrīkotājs izmanto apropriācijas, kas saistītas ar kopējām darbības izmaksām, kā arī ar 28. pantā minētajām izmaksām; viņam ir pakļauta ikviena persona, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā; viņš Athena vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris Athena vārdā atver bankas kontu;

| c) | kā kredītrīkotājs izmanto apropriācijas, kas saistītas ar 30. pantā minētajām izmaksām; viņam ir pakļauta ikviena persona, kas piedalās šo apropriāciju izmantošanā, ievērojot attiecīgus noteikumus, kas ietverti ad hoc administratīvajā nolīgumā ar trešo personu. Viņš trešās personas vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņš atver vienu bankas kontu katram trešās personas ieguldījumam. |
| --- | --- |

c)

kā kredītrīkotājs izmanto apropriācijas, kas saistītas ar 30. pantā minētajām izmaksām; viņam ir pakļauta ikviena persona, kas piedalās šo apropriāciju izmantošanā, ievērojot attiecīgus noteikumus, kas ietverti ad hoc administratīvajā nolīgumā ar trešo personu. Viņš trešās personas vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņš atver vienu bankas kontu katram trešās personas ieguldījumam.

3.   Operācijas komandieris ir pilnvarots pieņemt jebkādus pasākumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot Athena finansētos izdevumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

4.   Izņemot pamatoti attaisnojamu apstākļu dēļ, ko pēc administratora priekšlikuma apstiprinājusi Īpašā komiteja, operācijas komandieris izmanto Athena nodrošināto grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmu. Administrators iepriekš informē Īpašo komiteju, ja uzskata, ka pastāv šādi apstākļi.

9. pants

Grāmatvedis

1.   Padomes ģenerālsekretārs uz trim gadiem ieceļ grāmatvedi un vismaz vienu grāmatveža vietnieku.

2.   Grāmatvedis pilda savus pienākumus Athena vārdā.

3.   Grāmatvedis ir atbildīgs par:

| a) | maksājumu pareizu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

maksājumu pareizu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

| b) | Athena finanšu pārskatu sagatavošanu katru gadu un operācijas pārskatu sagatavošanu pēc minētās operācijas beigām; |
| --- | --- |

b)

Athena finanšu pārskatu sagatavošanu katru gadu un operācijas pārskatu sagatavošanu pēc minētās operācijas beigām;

| c) | palīdzības sniegšanu administratoram, kad viņš iesniedz gada pārskatus vai kādas operācijas pārskatu apstiprināšanai Īpašajā komitejā; |
| --- | --- |

c)

palīdzības sniegšanu administratoram, kad viņš iesniedz gada pārskatus vai kādas operācijas pārskatu apstiprināšanai Īpašajā komitejā;

| d) | Athena uzskaites kārtošanu; |
| --- | --- |

d)

Athena uzskaites kārtošanu;

| e) | uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi; |
| --- | --- |

e)

uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi;

| f) | ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un – attiecīgā gadījumā – to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; |
| --- | --- |

f)

ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un – attiecīgā gadījumā – to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;

| g) | apliecinošu dokumentu glabāšanu; |
| --- | --- |

g)

apliecinošu dokumentu glabāšanu;

| h) | kopā ar administratoru – finanšu līdzekļu pārvaldību. |
| --- | --- |

h)

kopā ar administratoru – finanšu līdzekļu pārvaldību.

4.   Administrators un operācijas komandieris sniedz grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga, lai viņš varētu izstrādāt pārskatus, kuros precīzi atspoguļota Athena finanšu līdzekļu un Athena pārvaldītā budžeta izpilde. Viņi garantē pārskatu ticamību.

5.   Grāmatvedis atskaitās Īpašajai komitejai.

10. pants

Vispārīgi noteikumi, ko piemēro administratoram, grāmatvedim un Athena darbiniekiem

1.   Administratora vai administratora vietnieka funkcijas, no vienas puses, un grāmatveža vai grāmatveža vietnieka funkcijas, no otras puses, nav savienojamas.

2.   Jebkurš administratora vietnieks darbojas administratora pakļautībā. Jebkurš grāmatveža vietnieks darbojas grāmatveža pakļautībā.

3.   Administratora vietnieks aizstāj administratoru viņa prombūtnes laikā. Grāmatveža vietnieks aizstāj grāmatvedi viņa prombūtnes laikā.

4.   Uz Savienības ierēdņiem un citiem darbiniekiem, kad tie veic pienākumus Athena vārdā, turpina attiekties viņiem piemērojamie noteikumi.

5.   Uz darbiniekiem, ko Athena piešķīrušas dalībvalstis, attiecas tie paši noteikumi, kas izklāstīti Padomes lēmumā par noteikumiem, kuri atteicas uz valstu norīkotajiem ekspertiem, un noteikumiem, par kuriem vienojušās valstu pārvaldes iestādes un Savienības iestādes vai Athena.

6.   Pirms iecelšanas amatā Athena darbiniekiem ir jābūt saņēmušiem atļauju, lai piekļūtu klasificētai informācijai, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “SECRET UE/EU SECRET” vai tai līdzvērtīgu dalībvalsts pakāpi.

7.   Administrators var rīkot sarunas un slēgt vienošanās ar dalībvalstīm vai Savienības iestādēm, lai laikus apzinātu darbiniekus, ko vajadzības gadījumā nekavējoties var norīkot Athena vajadzībām.

3. NODAĻA

ADMINISTRATĪVAS VIENOŠANĀS UN PAMATLĪGUMI

11. pants

Administratīvas vienošanās un pamatlīgumi

1.   Lai sekmētu pēc iespējas rentablākus iepirkumus un/vai savstarpējā atbalsta finanšu aspektus sakarā ar operācijām, ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām var rīkot sarunas par administratīvu vienošanos.

2.   Šādas vienošanās:

| a) | tiek apspriestas ar Īpašo komiteju, ja tiek noslēgtas ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm vai struktūrām; |
| --- | --- |

a)

tiek apspriestas ar Īpašo komiteju, ja tiek noslēgtas ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm vai struktūrām;

| b) | tiek iesniegtas apstiprināšanai Īpašajā komitejā, ja tās tiek noslēgtas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

b)

tiek iesniegtas apstiprināšanai Īpašajā komitejā, ja tās tiek noslēgtas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

3.   Šādas vienošanās paraksta administrators vai attiecīgā gadījumā attiecīgais operācijas komandieris, rīkojoties Athena vārdā, un 1. punktā minēto citu pušu kompetentās pārvaldes iestādes.

4.   Lai sekmētu pēc iespējas rentablākus iepirkumus, var noslēgt pamatlīgumus. Pirms administrators šādus līgumus paraksta, tos iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, un tos dara pieejamus dalībvalstīm un operāciju komandieriem, ja tie vēlas tos izmantot. Šis noteikums nevienai dalībvalstij neuzliek pienākumu izmantot pamatlīgumu vai iepirkt preces un pakalpojumus, izmantojot pamatlīgumu.

12. pants

Pastāvīgas un ad hoc administratīvas vienošanās par trešo valstu iemaksu veikšanas kārtību

1.   Pamatojoties uz nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi ar trešām valstīm, kuras Padome atzinusi par potenciāliem ieguldītājiem Savienības operācijās vai ieguldītājiem konkrētā Savienības operācijā, administrators risina sarunas ar šīm trešām valstīm par pastāvīgu vai ad hoc administratīvu vienošanos. Šādas vienošanās noslēdz vēstuļu apmaiņas veidā starp Athena un attiecīgās trešās valsts kompetentajiem administratīvajiem dienestiem, nosakot kārtību, kas vajadzīga, lai veicinātu ieguldījumu ātru iemaksu.

2.   Kamēr nav noslēgti 1. punktā minētie nolīgumi, administrators var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu finansētāju trešo valstu maksājumus.

3.   Pirms 1. punktā minētās paredzētās vienošanās parakstīšanas Athena vārdā administrators par to informē Īpašo komiteju.

4.   Savienībai sākot militāru operāciju, administrators attiecībā uz Padomes nolemto ieguldījuma summu īsteno vienošanos ar trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu attiecīgajā operācijā.

4. NODAĻA

BANKAS KONTI

13. pants

Atvēršana un mērķis

1.   Bankas kontus atver kādā no labākajām finanšu iestādēm, kuras galvenais birojs atrodas kādā no dalībvalstīm, un tie ir norēķinu vai īstermiņa konti euro valūtā. Pamatoti attaisnojamu apstākļu dēļ un ar administratora apstiprinājumu kontus var atvērt finanšu iestādē, kuras galvenais birojs neatrodas dalībvalstī.

2.   Pamatoti attaisnojamu apstākļu dēļ kontus var atvērt valūtās, kas nav euro.

3.   Finansētāju valstu iemaksas tiek iemaksātas šajos banku kontos. Tos izmanto, lai piešķirtu operācijas komandierim avansus, kas vajadzīgi, lai īstenotu ar militārās operācijas kopējām izmaksām saistītus izdevumus.

4.   Ieguldījumus, kas veikti saskaņā ar 28. un 30. pantu, iemaksā atsevišķos bankas kontos. Tos izmanto, lai veiktu izmaksas, kuru pārvaldīšana ir uzticēta Athena, kā paredzēts attiecīgajos pantos.

14. pants

Līdzekļu pārvaldība

1.   Jebkuram maksājumam no Athena konta ir vajadzīgs gan administratora vai administratora vietnieka, gan grāmatveža vai grāmatveža vietnieka paraksts.

2.   Bankas kontus nedrīkst pārtērēt.

5. NODAĻA

KOPĒJĀS IZMAKSAS

15. pants

Kopējo izmaksu definīcija un atbilstības termiņi

1.   Kopējās izmaksas, kas uzskaitītas I pielikumā, to rašanās laikā sedz Athena. Tiklīdz no budžeta pozīcijas ir skaidrs, ar kuru operāciju tās ir visvairāk saistītas, tās uzskata par minētās operācijas darbības izmaksām. Citādi tās uzskata par kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc to beigām.

2.   Turklāt Athena sedz II pielikumā minētās kopējās darbības izmaksas laikposmā no operācijai paredzētās krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar PDK Īpašā komiteja var grozīt laikposmu, kurā Athena sedz minētās izmaksas.

3.   Operācijas norises posmā, kas sākas dienā, kad ir iecelts operācijas komandieris, un beidzas dienā, kad savu darbību beidz operācijas štābs, Athena sedz šādas kopējās darbības izmaksas:

| a) | III pielikuma A daļā uzskaitītās kopējās izmaksas; |
| --- | --- |

a)

III pielikuma A daļā uzskaitītās kopējās izmaksas;

| b) | III pielikuma B daļā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome; |
| --- | --- |

b)

III pielikuma B daļā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome;

| c) | III pielikuma C daļā minētās kopējās izmaksas, kad to lūdz operācijas vadītājs un ja Īpašā komiteja apstiprina. |
| --- | --- |

c)

III pielikuma C daļā minētās kopējās izmaksas, kad to lūdz operācijas vadītājs un ja Īpašā komiteja apstiprina.

4.   Militāras atbalsta darbības norises posmā, kā to noteikusi Padome, Athena kā kopējās darbības izmaksas sedz Padomes definētās kopējās izmaksas, katrā atsevišķā gadījumā atsaucoties uz III pielikumu.

5.   Kopējās darbības izmaksas ietver arī IV pielikumā uzskaitītos izdevumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu operāciju.

Operācija ir pabeigta, kad operācijas vajadzībām par kopējiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un izveidotajai infrastruktūrai ir atrasts izmantojums pēc operācijas beigām un ir apstiprināti operācijas pārskati.

6.   Uz kopējo izmaksu statusu nevar pretendēt izdevumi, kas radušies, lai segtu izmaksas, kuras jebkurā gadījumā neatkarīgi no operācijas organizācijas segtu viena vai vairākas finansētājas valstis, Savienības iestāde vai starptautiska organizācija.

7.   Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašus apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažas papildu izmaksas, kas nav minētas III pielikuma B daļā.

8.   Ja Īpašajā komitejā vienprātību panākt neizdodas, tā pēc prezidentvalsts ierosmes var iesniegt šo jautājumu Padomei.

16. pants

Mācības

1.   Savienības mācību kopējās izmaksas Athena sedz saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas līdzīgi to operāciju noteikumiem un procedūrām, kurās iemaksas veic visas iesaistītās dalībvalstis.

2.   Mācību kopējās izmaksas veido, pirmkārt, ar dislocējamajiem vai stacionārajiem štābiem saistītas papildu izmaksas un, otrkārt, papildu izmaksas, kas Savienībai radušās sakarā ar NATO kopējo līdzekļu un potenciāla izmantošanu, ja tie tiek piešķirti mācībām.

3.   Mācību kopējās izmaksas neietver izmaksas, kas saistītas ar:

| a) | kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu; |
| --- | --- |

a)

kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu;

| b) | mācību plānošanas un gatavošanas posmu, ja vien tās neapstiprina Īpašā komiteja; |
| --- | --- |

b)

mācību plānošanas un gatavošanas posmu, ja vien tās neapstiprina Īpašā komiteja;

| c) | transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu. |
| --- | --- |

c)

transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu.

17. pants

Finanšu atsauces summa

Jebkurā Padomes lēmumā, ar ko Padome nolemj izveidot vai pagarināt Savienības militāru operāciju, norāda minētās operācijas kopējo izmaksu atsauces summu. Administrators ar jo īpaši Savienības militārā štāba un operāciju komandiera, ja tas pilda amata pienākumus, palīdzību novērtē summu, ko uzskata par vajadzīgu, lai segtu operācijas kopējās izmaksas plānotajā laikposmā. Ar prezidentvalsts starpniecību administrators ierosināto summu dara zināmu tai Padomes struktūrai, kas ir atbildīga par attiecīgā lēmuma projekta izskatīšanu. Īpašās komitejas locekļus aicina uz šīs struktūras apspriedēm par atsauces summu.

6. NODAĻA

BUDŽETS

18. pants

Budžeta principi

1.   Budžets, ko izstrādā euro, ir dokuments, ar ko katram finanšu gadam paredz un apstiprina visus Athena pārvaldībā esošos ieņēmumus un izdevumus saistībā ar kopējām izmaksām.

2.   Visi izdevumi, attiecīgos gadījumos izņemot I pielikumā minētās izmaksas, ir saistīti ar konkrētām operācijām.

3.   Budžetā paredzētās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas 1. janvārī un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

4.   Budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

5.   Nav atļauti nekādi citi ieņēmumi un izdevumi saistībā ar kopējām izmaksām kā vien tie, kas paredzēti budžeta pozīcijā un nepārsniedz šajā pozīcijā paredzētās apropriācijas, izņemot 34. panta 5. punktā paredzētajos gadījumos.

19. pants

Gada budžets

1.   Katru gadu administrators izstrādā budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, turklāt katrs operācijas komandieris viņam palīdz attiecībā uz savu operāciju.

2.   Budžeta projektā ietver:

| a) | apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās; |
| --- | --- |

a)

apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās;

| b) | apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai notiekošām vai plānotām operācijām segtu kopējās darbības izmaksas, tostarp – lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona; |
| --- | --- |

b)

apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai notiekošām vai plānotām operācijām segtu kopējās darbības izmaksas, tostarp – lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona;

| c) | provizoriskās apropriācijas, kas minētas 26. pantā; |
| --- | --- |

c)

provizoriskās apropriācijas, kas minētas 26. pantā;

| d) | izdevumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi. |
| --- | --- |

d)

izdevumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi.

3.   Saistību un maksājumu apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, sagrupējot izdevumus pēc to veida vai mērķa un vajadzības gadījumā sadalot sīkāk budžeta pantos. Budžeta projektā iekļauj detalizētas piezīmes par katru nodaļu vai pantu. Katrai operācijai izveido savu sadaļu. Atsevišķu sadaļu atvēl budžeta vispārīgajai daļai, kurā iekļauj kopējās izmaksas, kas rodas, gatavojoties operācijām vai pēc tām.

4.   Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas norāda, ja pamatotu iemeslu dēļ nav zināms vajadzīgais apropriāciju lielums vai iekļauto apropriāciju izmantošanas apjoms.

5.   Ieņēmumus veido:

| a) | iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm, finansētājām dalībvalstīm un –vajadzības gadījumā – finansētājām trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm, finansētājām dalībvalstīm un –vajadzības gadījumā – finansētājām trešām valstīm;

| b) | dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta izpildes rezultātu, ko noteikusi Īpašā komiteja. |
| --- | --- |

b)

dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta izpildes rezultātu, ko noteikusi Īpašā komiteja.

6.   Budžeta projektu administrators iesniedz Īpašajai komitejai vēlākais līdz 31. oktobrim. Īpašā komiteja budžeta projektu apstiprina līdz 31. decembrim. Administrators pieņem apstiprināto budžetu un paziņo par to iesaistītajām dalībvalstīm un finansētājām valstīm.

20. pants

Budžeta grozīšana

1.   Nenovēršamu, ārkārtēju vai neparedzamu apstākļu gadījumā, tostarp tad, ja operācija sākta finanšu gada laikā, administrators ierosina budžeta grozījumu projektu. Budžeta grozījumu projektu izstrādā, ierosina, apstiprina, pieņem un par to paziņo saskaņā ar tādu pašu kārtību, kāda attiecas uz gada budžetu. Īpašā komiteja to apspriež, ņemot vērā tā steidzamību.

2.   Ja šis budžeta grozījumu projekts ir vajadzīgs tādēļ, ka ir sākta jauna operācija vai notikušas izmaiņas kādas notiekošas operācijas budžetā, administrators informēs Īpašo komiteju par kopējām izmaksām, kas paredzētas šai operācijai. Ja šīs izmaksas ievērojami pārsniedz attiecīgo atsauces summu, Īpašā komiteja var lūgt Padomi to apstiprināt.

3.   Budžeta grozījumu projektu, kas bijis vajadzīgs tādēļ, ka sākta jauna operācija, Īpašajai komitejai iesniedz četru mēnešu laikā pēc atsauces summas apstiprināšanas, ja vien Īpašā komiteja nenolemj par ilgāku termiņu.

21. pants

Pārskaitījumi

1.   Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu, administrators var veikt apropriāciju pārvietojumus. Ja vien situācija neprasa steidzamāku rīcību, vismaz vienu nedēļu pirms pārvietojuma administrators par savu nodomu informē Īpašo komiteju. Iepriekšējs Īpašās komitejas apstiprinājums tomēr ir vajadzīgs, ja:

| a) | plānotais pārvietojums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;
  vai |
| --- | --- |

a)

plānotais pārvietojums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;

vai

| b) | plānotie pārvietojumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārvietojumu. |
| --- | --- |

b)

plānotie pārvietojumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārvietojumu.

2.   Ja operācijas komandieris to uzskata par vajadzīgu, lai varētu pienācīgi vadīt operāciju, trīs mēnešos pēc operācijas sākšanas viņš var pārvietot operācijai piešķirtās apropriācijas no viena “kopējo darbības izmaksu” budžeta iedaļas panta un nodaļas uz citu. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

22. pants

Apropriāciju pārnešana

1.   Principā apropriācijas, kas paredzētas tādu kopējo izmaksu segšanai, kuras radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās, bet nav piešķirtas, finanšu gada beigās atceļ, ja 2. punktā nav paredzēts citādi.

2.   Apropriācijas, kas paredzētas ar tādu materiālu un ekipējuma glabāšanu saistīto izmaksu segšanai, kurus pārvalda Athena, vienu reizi var pārnest uz nākamo finanšu gadu, ja līdz attiecīgā finanšu gada 31. decembrim izteikta šāda vēlme. Apropriācijas, kas paredzētas kopējo darbības izmaksu segšanai, var pārnest, ja tās ir vajadzīgas operācijai, kas vēl nav pilnībā pabeigta.

3.   Administrators līdz 15. februārim iesniedz Īpašajai komitejai priekšlikumus par iepriekšējā finanšu gada nepiešķirto apropriāciju pārnešanu. Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam nenolemj citādi.

4.   Piešķirtās apropriācijas no iepriekšējā finanšu gada tiek pārnestas, un administrators līdz 15. februārim par to informē Īpašo komiteju.

23. pants

Paredzamā īstenošana

Tiklīdz ir pieņemts gada budžets, apropriācijas var izmantot, lai segtu saistības un maksājumus, ciktāl tas vajadzīgs operatīvai darbībai.

7. NODAĻA

IEMAKSAS UN ATLĪDZINĀJUMI

24. pants

Iemaksu aprēķināšana

1.   Maksājumu apropriācijas to kopējo izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās un ko nesedz dažādi ieņēmumi, finansē no iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

2.   Maksājumu apropriācijas kopējo darbības izmaksu segšanai sedz no finansētāju valstu iemaksām.

3.   Finansētāju dalībvalstu veicamās iemaksas ir līdzvērtīgas budžetā paredzēto apropriāciju summai, kas paredzēta kopējo darbības izmaksu segšanai, pēc to iemaksu atņemšanas, ko, ievērojot 12. pantu, par šo operāciju iemaksā finansētājas trešās valstis.

4.   Iemaksu sadalījumu starp tām dalībvalstīm, kurām šīs iemaksas jāveic, nosaka, pamatojoties uz LES 41. panta 2. punktā precizēto nacionālā kopprodukta rādītāju un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (3) vai jebkuru Padomes lēmumu, ar kuru to aizstāj.

5.   Lai aprēķinātu iemaksas, izmanto datus, kuri minēti tabulas “Vispārējā budžeta finansējuma kopsavilkums pēc pašu resursa veida un pēc dalībvalstīm”, kas pievienota jaunākajam Savienības apstiprinātajam vispārējam budžetam, kolonnā “Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI”. Katras dalībvalsts iemaksa, kam tāda jāveic, ir proporcionāla šīs dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI) daļai visu to dalībvalstu NKI kopsummā, kurām šīs iemaksas jāveic.

25. pants

Iemaksu veikšanas grafiks

1.   Kad Padome ir apstiprinājusi Savienības militārās operācijas finanšu atsauces summu, finansētājas dalībvalstis veic iemaksas 30 % apjomā no atsauces summas, ja vien Padome nepieņem lēmumu par citādu procentuālo daļu. Administrators aicina veikt iemaksas saskaņā ar operācijas vajadzībām līdz apjomam, par ko panākta vienošanās.

2.   Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu iemaksu veikšanu pirms operācijas budžeta grozījumu pieņemšanas. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes kompetentajām sagatavošanas struktūrām.

3.   Kad konkrētas operācijas budžeta grozījumi ir pieņemti, dalībvalstis iemaksā atlikušās iemaksas, kuras tām, piemērojot 24. pantu, par minēto operāciju ir jāiemaksā. Tomēr, kad plānots, ka operācija attiecīgajā finanšu gadā ilgs vairāk par sešiem mēnešiem, atlikušās iemaksas veic divos maksājumos. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic 60 dienu laikā pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šā punkta noteikumiem.

4.   Administrators vēstules ar attiecīgiem aicinājumiem veikt iemaksas nosūta valsts pārvaldes iestādēm, kuru dati ir darīti viņam zināmi, kad:

| a) | Īpašā komiteja ir apstiprinājusi 19. pantā paredzēto finanšu gada budžeta projektu. Pirmais uzaicinājums veikt iemaksas sedz operācijas vajadzības astoņos mēnešos. Otrais uzaicinājums veikt iemaksas aptver iemaksu atlikušo daļu, ņemot vērā iepriekšējā gada budžeta izpildes rezultāta bilanci, ja pēc tam, kad saņemts revīzijas atzinums, Īpašā komiteja ir nolēmusi šo bilanci iekļaut kārtējā budžetā; |
| --- | --- |

a)

Īpašā komiteja ir apstiprinājusi 19. pantā paredzēto finanšu gada budžeta projektu. Pirmais uzaicinājums veikt iemaksas sedz operācijas vajadzības astoņos mēnešos. Otrais uzaicinājums veikt iemaksas aptver iemaksu atlikušo daļu, ņemot vērā iepriekšējā gada budžeta izpildes rezultāta bilanci, ja pēc tam, kad saņemts revīzijas atzinums, Īpašā komiteja ir nolēmusi šo bilanci iekļaut kārtējā budžetā;

| b) | ir pieņemta finanšu atsauces summa, kā paredzēts 25. panta 1. punktā; vai |
| --- | --- |

b)

ir pieņemta finanšu atsauces summa, kā paredzēts 25. panta 1. punktā; vai

| c) | ir apstiprināti budžeta grozījumi, kā paredzēts 20. pantā. |
| --- | --- |

c)

ir apstiprināti budžeta grozījumi, kā paredzēts 20. pantā.

5.   Neskarot pārējos šā lēmuma noteikumus, iemaksas veic 30 dienās pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais aicinājums veikt iemaksas, izņemot pirmo aicinājumu veikt iemaksas jauna finanšu gada budžetam, kad maksājuma termiņš ir 40 dienas pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais aicinājums veikt iemaksas.

6.   Kad apkopotais budžeta projekts ir iesniegts Īpašajai komitejai, attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuru budžeta un finansiālās procedūras neļauj veikt to iemaksas noteiktajos termiņos, administrators attiecīgajai valstij var izdot paredzamo aicinājumu veikt iemaksu pirms tekošā finanšu gada beigām kā priekšapmaksu aicinājumam veikt iemaksas nākamā finanšu gada budžetā.

7.   Maksājumu par banku pakalpojumiem, kas saistīti ar iemaksu veikšanu, veic katra finansētāja valsts atsevišķi.

8.   Administrators apstiprina iemaksu saņemšanu.

26. pants

Iepriekšējs finansējums

1.   Savienības militārās ātrās reaģēšanas operācijas gadījumā finansētājas dalībvalstis veic iemaksas finanšu atsauces summas apjomā. Neskarot 25. panta 3. punktu, maksājumus veic turpmāk izklāstītajā kārtībā.

2.   Lai iepriekš finansētu Savienības militārās ātrās reaģēšanas operācijas, iesaistītās dalībvalstis vai nu:

| a) | jau iepriekš veic iemaksas Athena; vai, |
| --- | --- |

a)

jau iepriekš veic iemaksas Athena; vai,

| b) | ja Padome pieņem lēmumu veikt Savienības militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi. |
| --- | --- |

b)

ja Padome pieņem lēmumu veikt Savienības militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi.

3.   Nolūkā, kas minēts 2. punktā, Īpašā komiteja, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, paredz provizoriskas apropriācijas īpašā budžeta iedaļā. Šīs provizoriskās apropriācijas sedz ar iemaksām, ko dalībvalstis, kuras veic iepriekšējas iemaksas, izdara 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas par minēto iemaksu veikšanu.

4.   Jebkuras 3. punktā minētās provizoriskās apropriācijas, kas tiek izmantotas operācijai, atjauno 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas.

5.   Neskarot 1. punktu, ikviena dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, īpašos gadījumos var ļaut administratoram izmantot tās veiktās iepriekšējas iemaksas, lai segtu tās iemaksas operācijā, kurā tā piedalās un kura nav ātrās reaģēšanas operācija. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts atkārtoti veic 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas.

6.   Ja operācijai, kas nav ātras reaģēšanas operācija, ir vajadzīgi līdzekļi, pirms attiecīgajai operācijai ir saņemtas pietiekamas iemaksas:

| a) | var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 75 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu iemaksas, kas vajadzīgas minētajai operācijai. Iepriekšējas iemaksas attiecīgās dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas; |
| --- | --- |

a)

var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 75 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu iemaksas, kas vajadzīgas minētajai operācijai. Iepriekšējas iemaksas attiecīgās dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic 90 dienās pēc aicinājuma izsūtīšanas;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar 25. panta 1. punktu operācijai vajadzīgās to dalībvalstu iemaksas, kas nav veikušas iepriekšējas iemaksas, tiek veiktas pēc attiecīgo dalībvalstu apstiprinājuma piecu dienu laikā pēc attiecīga administratora lūguma izsūtīšanas. |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar 25. panta 1. punktu operācijai vajadzīgās to dalībvalstu iemaksas, kas nav veikušas iepriekšējas iemaksas, tiek veiktas pēc attiecīgo dalībvalstu apstiprinājuma piecu dienu laikā pēc attiecīga administratora lūguma izsūtīšanas.

7.   Operācijas komandieris var uzņemties un apmaksāt izdevumus, izmantojot viņam pieejamās summas, tostarp, ievērojot 34. panta 3. punktu.

8.   Ikviena dalībvalsts var mainīt savu izvēli, paziņojot par to administratoram vismaz trīs mēnešus iepriekš.

9.   No iepriekšēja finansējuma nopelnītos procentus katru gadu piešķirs dalībvalstīm, kas veic iepriekšējas iemaksas, pieskaitot tos šo valstu provizoriskajām apropriācijām. Konkrētas nopelnīto procentu summas darīs zināmas attiecīgajām dalībvalstīm, izmantojot gada budžeta apstiprināšanas procedūru.

27. pants

Iepriekšēja finansējuma atlīdzināšana

1.   Dalībvalsts, trešā valsts vai attiecīgā gadījumā starptautiska organizācija, kuru Padome pilnvarojusi piešķirt iepriekšēju finansējumu, lai segtu daļu kādas operācijas kopējo izmaksu, var saņemt atlīdzinājumu no Athena ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgās operācijas beigām, iesniedzot administratoram lūgumu, kuram pievienoti visi vajadzīgie apliecinošie dokumenti.

2.   Nevienu atlīdzināšanas lūgumu neizpilda, pirms to nav apstiprinājis operācijas komandieris, ja tas vēl pilda amata pienākumus, un administrators.

3.   Ja finansētājas valsts iesniegtais atlīdzināšanas lūgums ir apstiprināts, summu var atrēķināt no nākamās iemaksas, kuru administrators attiecīgajai valstij lūdz veikt.

4.   Ja lūgums ir apstiprināts, taču nav paredzēts izsūtīt aicinājumus veikt iemaksas vai ja apstiprinātā atlīdzināšanas lūguma summa pārsniedz paredzamo iemaksu, administrators 30 dienās izmaksā atlīdzināmo summu, ņemot vērā Athena naudas plūsmu un vajadzības, kas saistītas ar attiecīgās operācijas kopējo izmaksu segšanu.

5.   Saskaņā ar šo lēmumu atlīdzinājums pienākas pat tad, ja operāciju atceļ.

6.   Atlīdzinājumā ir iekļauti arī procenti, kas nopelnīti no iepriekšējā finansējumā iemaksātās summas.

28. pants

Kopējās izmaksās neiekļauto izdevumu pārvaldība ar Athena

1.   Pamatojoties uz administratora, kam palīdz operācijas komandieris, vai uz dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu, ka Athena uztic administratīvi pārvaldīt dažus ar operāciju saistītus izdevumus (“valsts segtās izmaksas”), kas vienlaikus paliek to dalībvalstu kompetencē, uz kurām šīs izmaksas attiecas.

2.   Īpašā komiteja ar savu lēmumu var pilnvarot operācijas komandieri operācijā iesaistīto dalībvalstu un vajadzības gadījumā trešo personu vārdā slēgt līgumus par tādu pakalpojumu un piegāžu nodrošināšanu, kurus finansēs kā valsts segtās izmaksas.

3.   Īpašā komiteja savā lēmumā paredz kārtību, kā nodrošina valsts segto izmaksu iepriekšēju finansēšanu.

4.   Athena veic tai uzticēto katras dalībvalsts un attiecīgos gadījumos katras trešās personas segto izmaksu uzskaiti. Katru mēnesi tā nosūta katrai dalībvalstij un attiecīgos gadījumos katrai minētajai trešai personai paziņojumu par tās īstenotajiem izdevumiem un izdevumiem, kas saistīti ar tās vai tās darbinieku darbību iepriekšējā mēnesī, un aicina iemaksāt šo izdevumu segšanai nepieciešamos līdzekļus. Athena pieprasītos līdzekļus dalībvalstis un attiecīgos gadījumos minētās trešās personas iemaksā 30 dienās pēc iemaksu aicinājuma saņemšanas.

29. pants

Kopējās izmaksās neiekļautā iepriekšējā finansējuma un izdevumu pārvaldība, ko veic Athena, lai vienkāršotu kādas operācijas spēku sākotnējo izvietošanu

Ja konkrēti operācijas apstākļi to prasa, Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora, kam palīdz operācijas komandieris, vai uz dalībvalsts priekšlikumu, var pieņemt lēmumu, ka Athena uztic administratīvi pārvaldīt dažus ar operāciju saistītus iepriekšējā finansējuma līdzekļus un izdevumus, kas vienlaikus paliek to dalībvalstu kompetencē, uz kurām tie attiecas, lai vienkāršotu kādas operācijas spēku sākotnējo izvietošanu, kamēr vēl nav apstiprinātas iesaistītās dalībvalstis. Minēto izmaksu pārvaldību nodrošina ar jau esošajiem līdzekļiem un resursiem un ar sākotnējiem izdevumiem, kuri nepārsniedz 20 % no atsauces summas. Šādā gadījumā Īpašā komiteja savā lēmumā izklāsta iepriekšējās finansēšanas kārtību un to, kā turpmāk iesaistītās dalībvalstis un trešās personas atmaksās iepriekš finansētās summas.

30. pants

Trešo personu finansiālo iemaksu pārvaldība ar Athena

1.   Saskaņā ar attiecīgajiem operācijas tiesiskā regulējuma noteikumiem un PDK lēmuma piekrist tam, ka ar operāciju tiek īstenots vai pārvaldīts kāds projekts, vai tam, ka kāda trešā persona vai kāda dalībvalsts dod finanšu ieguldījumu operācijas radītajos izdevumos, Īpašā komiteja var atļaut, ka administratīvi pārvaldīt minētā projekta vai minētā finanšu ieguldījuma finansējumu tiek uzticēts Athena esošo līdzekļu un resursu robežās. Tas var attiekties arī uz Savienības finansētiem projektiem.

2.   Ar ieguldījuma pārvaldību saistītās izmaksas būtu jāsedz no paša ieguldījuma. Īpašā komiteja, skatot katru gadījumu atsevišķi, var nolemt, ka dažas ar ieguldījumu un ar operācijas norises posmu saistītās izmaksas ir atbilstīgas kā kopējās izmaksas.

3.   Lai pārvaldītu kādas trešās personas, Savienības vai kādas dalībvalsts ieguldījumu, administrators pēc Īpašās komitejas apstiprinājuma ar attiecīgo trešo personu, ES vai dalībvalsti risina sarunas par ad hoc administratīvu vienošanos un to paraksta, tajā nosakot ieguldījuma nolūku, ar to segtās izmaksas un ieguldījuma pārvaldības kārtību, tostarp operācijas komandiera pārskatatbildību Īpašajai komitejai. Administrators nodrošina, lai, pārvaldot ieguldījumu, tiktu ievērotas ad hoc vienošanās, un tieši vai ar operācijas komandiera starpniecību attiecīgajam ieguldītājam sniedz visu vajadzīgo informāciju par ieguldījuma pārvaldīšanu.

31. pants

Procenti par nokavētiem maksājumiem

1.   Ja valsts nepilda savas finanšu saistības, attiecībā uz iemaksu veikšanu Savienības budžetā pēc analoģijas piemēro Savienības noteikumus attiecībā uz procentiem par nokavētiem maksājumiem, kā paredzēts 78. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4) vai jebkurā citā regulā, kas var to aizstāt.

2.   Ja iemaksa ir nokavēta ne vairāk kā par 20 dienām, procentus neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk nekā par 20 dienām, procentus iekasē par visu nokavēto laiku.

8. NODAĻA

IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

32. pants

Principi

1.   Athena apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2.   Kredītrīkotāji atbild par Athena ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un par to, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas likumības un pareizības prasības. Lai īstenotu izdevumus, kredītrīkotāji uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apstiprina izdevumus un atļauj veikt maksājumus, kā arī veic ar apropriāciju izlietojumu saistītos priekšdarbus. Kredītrīkotājs var deleģēt savas pilnvaras ar lēmumu, kurā paredz:

| a) | šādai deleģēšanai piemērota līmeņa darbiniekus; |
| --- | --- |

a)

šādai deleģēšanai piemērota līmeņa darbiniekus;

| b) | piešķirto pilnvaru apjomu; |
| --- | --- |

b)

piešķirto pilnvaru apjomu;

| c) | to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji tās var turpmāk deleģēt citām personām. |
| --- | --- |

c)

to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji tās var turpmāk deleģēt citām personām.

3.   Nodrošina, lai, izmantojot apropriācijas, tiktu ievērots nošķīruma princips, proti, lai kredītrīkotājs vienlaikus nebūtu arī grāmatvedis. Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi nav savstarpēji savienojami. Jebkuram maksājumam, kas veikts, izmantojot Athena pārvaldītos līdzekļus, ir vajadzīgs kredītrīkotāja un grāmatveža paraksts.

4.   Neskarot šo lēmumu, ja kopējo izdevumu īstenošanu uztic dalībvalstij, Savienības iestādei vai attiecīgā gadījumā starptautiskai organizācijai, minētā valsts, iestāde vai organizācija piemēro noteikumus, ko piemēro tās pašas izdevumu īstenošanai. Ja izdevumus tieši īsteno administrators, viņš rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Savienības vispārējā budžeta Padomes sadaļas īstenošanu.

5.   Tomēr administrators var iesniegt prezidentvalstij ieteikumus priekšlikumam par kopējo izdevumu īstenošanas noteikumiem, kuru paredzēts iesniegt Padomei vai Īpašajai komitejai.

6.   Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu īstenošanai, kas atkāpjas no 4. punkta.

33. pants

Kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām, vai kas nav tieši saistītas ar konkrētu operāciju

Attiecībā uz izdevumiem, kas sedz kopējās izmaksas, kuras rodas, gatavojoties operācijai vai pēc tās, kā arī kopējās izmaksas, kuras nevar tieši saistīt ar konkrētu operāciju, administrators pilda arī kredītrīkotāja pienākumus.

34. pants

Kopējās darbības izmaksas

1.   Operācijas komandieris attiecībā uz viņa vadītās operācijas kopējām darbības izmaksām pilda kredītrīkotāja pienākumus. Tomēr administrators pilda kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz izdevumiem, ar ko sedz kopējās darbības izmaksas, kuras radušās kādas konkrētas operācijas sagatavošanas posmā un kuras tieši īsteno Athena vai kuras ir saistītas ar operāciju pēc tās norises posma.

2.   Operācijas izdevumu īstenošanai vajadzīgās summas administrators no Athena bankas konta pēc operācijas komandiera lūguma dara pieejamas operācijas komandierim, pārskaitot tās uz Athena vārdā atvērtu bankas kontu, kura datus viņam ir iesniedzis operācijas komandieris.

3.   Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, finanšu atsauces summas apstiprināšana administratoram un operācijas komandierim dod tiesības katram savā kompetences jomā uzņemties un apmaksāt ar attiecīgo operāciju saistītus izdevumus, kas nepārsniedz 25. panta 1. punktā paredzēto apstiprināto procentuālo daļu no finanšu atsauces summas, ja vien Padome nenolemj par augstāku saistību apjomu.

Pamatojoties uz administratora vai operācijas komandiera priekšlikumu un ņemot vērā operatīvās vajadzības un steidzamību, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu izdevumu piešķiršanu un attiecīgā gadījumā – samaksu. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu kompetentajām Padomes sagatavošanas struktūrām ar prezidentvalsts starpniecību, ja vien operatīvu apstākļu dēļ nav jārīkojas citādi. Tiklīdz ir pieņemts attiecīgās operācijas budžets, šī atkāpe vairs netiek piemērota.

4.   Laikposmā pirms operācijas budžeta pieņemšanas administrators un operācijas komandieris vai viņa pārstāvis reizi mēnesī iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par viņa kompetencē esošiem izdevumiem, kas ir atbilstīgi šīs operācijas kopējo izmaksu statusam. Pamatojoties uz administratora, operācijas komandiera vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var izdot norādes par izdevumu īstenošanu attiecīgajā laikposmā.

5.   Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, ja ir tieši apdraudēta kādā Savienības militārajā operācijā iesaistītā personāla dzīvība, attiecīgās operācijas komandieris var īstenot izdevumus, kas ir vajadzīgi, lai glābtu šā personāla dzīvību un kas pārsniedz budžetā paredzētās apropriācijas. Par to viņš pēc iespējas drīz informē administratoru un Īpašo komiteju. Šādā gadījumā administrators sadarbībā ar operācijas komandieri ierosina veikt pārvietojumus, kas vajadzīgi, lai segtu šos neparedzētos izdevumus. Ja ar pārvietojumu nepietiek, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus šiem izdevumiem, administrators iesniedz grozīta budžeta priekšlikumu.

9. NODAĻA

KOPĪGI FINANSĒTĀ EKIPĒJUMA UN INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOJUMS PĒC OPERĀCIJAS BEIGĀM

35. pants

Ekipējums un infrastruktūra

1.   Administrators iesniedz Īpašajai komitejai ierosinājumu par visu operāciju ekipējuma un citu aktīvu nolietojuma aprēķina likmi. Ja tas ir vajadzīgs operācijas apstākļu dēļ, operācijas komandieris pēc Īpašās komitejas apstiprinājuma var piemērot citu nolietojuma aprēķina likmi.

2.   Pabeidzot operāciju, operācijas komandieris Īpašajai komitejai ierosina, kā pēc viņa vadītās operācijas beigām izmantot ekipējumu un infrastruktūru, kas iegādāta par kopīgiem līdzekļiem.

3.   Pēc operācijas norises posma beigām atlikušais ekipējums un infrastruktūra ir administratora pārziņā, kas vajadzības gadījumā atrod tā turpmākā izmantojuma mērķi.

4.   Īpašā komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības un finansiālus apsvērumus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu un infrastruktūru. Izmantojums pēc operācijas beigām var būt šāds:

| a) | ar Athena starpniecību infrastruktūru pārdod vai nodod uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai; |
| --- | --- |

a)

ar Athena starpniecību infrastruktūru pārdod vai nodod uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;

| b) | ar Athena starpniecību ekipējumu pārdod dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to uzglabā un uzturē Athena, dalībvalsts vai minētā trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā. |
| --- | --- |

b)

ar Athena starpniecību ekipējumu pārdod dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to uzglabā un uzturē Athena, dalībvalsts vai minētā trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā.

5.   Ekipējumu un infrastruktūru pārdod par tirgus vērtību vai, ja tirgus vērtību nevar noteikt, par taisnīgu un saprātīgu cenu, ņemot vērā konkrētos vietējos apstākļus.

6.   Veicot pārdošanu vai nodošanu uzņēmējvalstij vai trešai personai, ievēro attiecīgos spēkā esošos drošības noteikumus.

7.   Ja ir pieņemts lēmums, ka operācijai par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu patur Athena, finansētājas dalībvalstis no citām iesaistītajām dalībvalstīm var pieprasīt finansiālu kompensāciju. Īpašā komiteja, kurā ir visu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, attiecīgos lēmumus pieņem, pamatojoties uz administratora priekšlikumu.

10. NODAĻA

GRĀMATVEDĪBA UN UZSKAITE

36. pants

Kopējo darbības izmaksu uzskaite

Operācijas komandieris veic no Athena saņemto pārskaitījumu, viņa īstenoto izdevumu un maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti, kā arī no Athena budžeta finansētā un viņa vadītajā operācijā izmantotā kustamā īpašuma uzskaiti.

37. pants

Konsolidētie pārskati

1.   Grāmatvedis veic pieprasīto iemaksu un veikto pārskaitījumu uzskaiti. Grāmatvedis izveido arī to kopējo izmaksu pārskatus, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām, un to ar operāciju saistīto darbības izdevumu un ieņēmumu pārskatus, kas ir tiešā administratora kompetencē.

2.   Grāmatvedis izstrādā Athena ieņēmumu un izdevumu konsolidētos pārskatus. Katrs operācijas komandieris nosūta grāmatvedim savu īstenoto izdevumu un veikto maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti.

11. NODAĻA

REVĪZIJA UN PĀRSKATU IESNIEGŠANA

38. pants

Kārtējie ziņojumi Īpašajai komitejai

Reizi trīs mēnešos administrators iesniedz Īpašajai komitejai ziņojumu par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu kopš finanšu gada sākuma. Šajā nolūkākatras operācijas komandieris iesniedz administratoram ziņojumu par izdevumiem, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo darbības izmaksu segšanu.

39. pants

Kontroles veikšanas nosacījumi

1.   Personas, kam uzdots pārbaudīt Athena ieņēmumus un izdevumus, pirms savu pienākumu pildīšanas ir saņēmušas atļauju darbam ar klasificētu informāciju, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “SECRET UE/EU SECRET” līmeni vai šim līmenim līdzvērtīgu dalībvalsts vai NATO klasifikācijas pakāpi. Minētās personas nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz minēto informāciju un minētajiem datiem.

2.   Personām, kam uzdots pārbaudīt Athena ieņēmumus un izdevumus, ir iespēja nekavējoties un bez iepriekšēja paziņojuma sniegšanas piekļūt visiem ar minētajiem ieņēmumiem un izdevumiem saistītajiem dokumentiem un datu uzglabāšanas līdzekļu saturam, kā arī telpām, kurās šos dokumentus un datu uzglabāšanas līdzekļus glabā. Tās drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir saistītas ar Athena ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, sniedz administratoram un personām, kas atbildīgas par minēto ieņēmumu un izdevumu revīziju, jebkādu palīdzību, kas viņiem vajadzīga uzdevuma izpildei.

40. pants

Ārēja pārskatu revīzija

1.   Kad Athena izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Savienības iestādei vai starptautiskai organizācijai, minētā valsts, iestāde vai organizācija piemēro noteikumus, ko piemēro tās pašas izdevumu revīzijai.

2.   Tomēr administrators vai viņa ieceltas personas jebkurā laikā var veikt to Athena kopējo izmaksu revīziju, kas radušās, gatavojoties operācijām vai pēc tām, vai arī var veikt kādas operācijas kopējo darbības izmaksu revīziju. Turklāt Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var jebkurā laikā iecelt ārējos revidentus, nosakot viņu pienākumus un nodarbināšanas kārtību.

3.   Lai veiktu ārēju revīziju, izveido Revīzijas kolēģiju, kurā ir seši locekļi. No dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem Īpašā komiteja uz trīs gadus ilgu pilnvaru termiņu, kuru var vienreiz pagarināt, ieceļ locekļus. Īpašā komiteja var pagarināt locekļa pilnvaru termiņu ilgākais par sešiem mēnešiem.

Kandidātiem jābūt dalībvalsts augstākās revīzijas iestādes locekļiem vai jāsaņem minētās iestādes rekomendācija un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Viņiem jābūt gataviem vajadzības gadījumā veikt uzdevumus Athena vārdā. Veicot šos uzdevumus:

| a) | Revīzijas kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, savukārt Athena sedz viņu komandējuma izdevumus saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Savienības ierēdņiem; |
| --- | --- |

a)

Revīzijas kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, savukārt Athena sedz viņu komandējuma izdevumus saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Savienības ierēdņiem;

| b) | locekļi nelūdz un nesaņem citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu; |
| --- | --- |

b)

locekļi nelūdz un nesaņem citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;

| c) | par saviem uzdevumiem locekļi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai; |
| --- | --- |

c)

par saviem uzdevumiem locekļi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai;

| d) | finanšu gada laikā, kā arī ex post locekļi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar apliecinošo dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai ar Athena starpniecību finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas. |
| --- | --- |

d)

finanšu gada laikā, kā arī ex post locekļi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar apliecinošo dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai ar Athena starpniecību finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas.

Katru gadu Revīzijas kolēģija no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju vai pagarina viņa amata pilnvaru termiņu. Noteikumus par tās locekļu veikto revīziju tā pieņem saskaņā ar augstākajiem starptautiskajiem standartiem.. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu izstrādātos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz administratoram un Īpašajai komitejai.

4.   Pieņemot lēmumu katrā gadījumā atsevišķi un ja ir īpaši iemesli, Īpašā komiteja var nolemt izmantot citas ārējas struktūras.

5.   Izmaksas, kas saistītas ar Athena uzdevumā strādājošo revidentu veiktajām revīzijām, uzskata par kopējām izmaksām, ko sedz Athena.

41. pants

Iekšēja pārskatu revīzija

1.   Pamatojoties uz administratora priekšlikumu un vispirms informējot Īpašo komiteju, Padomes ģenerālsekretārs uz četriem gadiem (termiņu var atjaunot, kopējam laikposmam nepārsniedzot astoņus gadus) ieceļ amatā iekšējo Athena revidentu unvismaz vienu iekšējā revidenta vietnieku; iekšējiem revidentiem jābūt nepieciešamām profesionālām kvalifikācijām un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarības garantijas. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; viņš nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.

2.   Iekšējais revidents sniedz ziņojumus administratoram par riska pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgu viedokli par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti; kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot operāciju iekšējo revīziju; un veicinot pareizu finanšu pārvaldību. Viņa pienākumos ir jo īpaši novērtēt iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotību un efektivitāti un nodaļu panākumus politikas īstenošanā un mērķu izpildē, ņemot vērā ar to saistītos riskus.

3.   Iekšējais revidents pilda savus pienākumus visās nodaļās, kas piedalās Athena ieņēmumu saņemšanā vai izdevumu īstenošanā, kurus finansē ar Athena starpniecību.

4.   Iekšējais revidents pēc vajadzības veic vienu vai vairākas revīzijas finanšu gada laikā. Viņš sniedz ziņojumus administratoram un informē operācijas komandieri par saviem secinājumiem un ieteikumiem. Operācijas komandieris un administrators nodrošina turpmākus pasākumus saskaņā ar revīziju rezultātā sniegtiem ieteikumiem.

5.   Administrators katru gadu iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par iekšējās revīzijas veikto darbu, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, izdarītos secinājumus, formulētos ieteikumus un turpmākus pasākumus saistībā ar minētajiem ieteikumiem.

6.   Turklāt katrs operācijas komandieris nodrošina iekšējam revidentam pilnīgu piekļuvi viņa vadītajai operācijai. Iekšējais revidents pārbauda, vai finanšu un budžeta sistēmas un procedūras darbojas pareizi, un nodrošina iekšējās kontroles sistēmu stingru un efektīvu darbību.

7.   Iekšējā revidenta darbus un ziņojumus nodod Revīzijas kolēģijas rīcībā līdz ar visiem apliecinošajiem dokumentiem, kas ar tiem saistīti.

42. pants

Gadskārtējā pārskatu iesniegšana un bilances slēgšana

1.   Katrs operācijas komandieris līdz 31. martam pēc finanšu gada beigām vai četros mēnešos pēc viņa vadītās operācijas beigām – atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk, – iesniedz Athena grāmatvedim informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu kopējo izmaksu gada pārskatus, izdevumu gada pārskatus, ievērojot 28. pantu, un gada darbības pārskatu.

2.   Administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību sagatavo un līdz 15. maijam pēc finanšu gada beigām Īpašajai komitejai un Revīzijas kolēģijai iesniedz finanšu pārskatus un gada darbības pārskatu.

3.   Astoņās nedēļās pēc finanšu pārskatu iesniegšanas Revīzijas kolēģija iesniedz Īpašajai komitejai revīzijas atzinumu, un administrators ar grāmatveža un katra operācijas komandiera palīdzību tai iesniedz pārbaudītus Athena finanšu pārskatus.

4.   Līdz 30. septembrim pēc finanšu gada beigām Revīzijas kolēģija iesniedz revīzijas ziņojumu Īpašajai komitejai, un tā izskata revīzijas ziņojumu, revīzijas atzinumu un finanšu pārskatus, lai attiecībā uz administratoru, grāmatvedi un katras operācijas komandieri apstiprinātu budžeta izpildi.

5.   Atbilstīgi Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012 vai jebkurai citai regulai, kas var to aizstāt, savā līmenī gan grāmatvedis, gan katras operācijas komandieris, kā arī attiecīgā gadījumā – administrators, glabā visus pārskatus, uzskaites materiālus un saistītus dokumentus piecus gadus no dienas, kad tika apstiprināta attiecīgā budžeta izpilde. Pēc operācijas beigām operācijas komandieris nodrošina, lai visi pārskati un uzskaites materiāli tiktu nodoti grāmatvedim.

6.   Īpašā komiteja pieņem lēmumu ar budžeta grozījumu palīdzību iekļaut tā finanšu gada budžeta izpildes rezultāta bilanci, kura pārskati ir apstiprināti, nākamā finanšu gada budžetā atkarībā no apstākļiem kā ieņēmumus vai izdevumus. Tomēr Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu iepriekšminēto budžeta izlietojuma bilanci iekļaut pēc tam, kad tā no Revīzijas kolēģijas būs saņēmusi revīzijas atzinumu.

7.   Budžeta izpildes rezultāta bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas kopējo izmaksu segšanai, kas saistītas ar gatavošanos operācijām un darbībām pēc operācijām, iekļauj pie nākamajām iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

8.   Budžeta izpildes rezultāta bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas kādas konkrētas operācijas kopējo darbības izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām šajā operācijā iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

9.   Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no Athena veicamajām iemaksām, budžeta izpildes rezultāta bilanci saskaņā ar atmaksas gada NKI skalu atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.

10.   Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam var iesniegt administratoram informāciju – vajadzības gadījumā ar operācijas komandiera starpniecību – par papildu izmaksām, kas saistībā ar operāciju tai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju izklāsta detalizēti, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.

43. pants

Operācijas bilances slēgšana

1.   Pēc operācijas pabeigšanas Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var nolemt, ka administrators, kuram palīdz grāmatvedis un attiecīgās operācijas komandieris, iesniedz Īpašajai komitejai operācijas finanšu pārskatus par laikposmu vismaz līdz operācijas beigām, bet vēlams līdz pilnīgai operācijas pabeigšanai. Administratoram noteiktais termiņš nedrīkst būt īsāks par četriem mēnešiem pēc operācijas beigām.

2.   Ja finanšu pārskatos attiecīgajā noteiktajā termiņā nevar iekļaut ieņēmumus un izdevumus, kas saistīti ar pilnīgu operācijas pabeigšanu, minētos ieņēmumus un izdevumus uzrāda Athena finanšu pārskatos, un tos pārbauda Īpašā komiteja saistībā ar 42. pantā paredzēto procedūru.

3.   Īpašā komiteja tai iesniegtos operācijas finanšu pārskatus apstiprina, pamatojoties uz Revīzijas kolēģijas atzinumu. Tā apstiprina budžeta izpildi attiecībā uz administratoru, grāmatvedi un katras attiecīgās operācijas komandieri.

4.   Ja atlīdzinājumu nevar veikt, atskaitot attiecīgo summu no iemaksām, kas veicamas Athena, budžeta izpildes rezultāta bilanci saskaņā ar atmaksas gada NKI skalu atmaksā attiecīgajām dalībvalstīm.

12. NODAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

44. pants

Atbildība

1.   Nosacījumus, ar ko reglamentē operācijas komandiera, administratora un cita personāla, jo īpaši Savienības iestāžu vai dalībvalstu piešķirtā personāla, disciplināratbildību vai kriminālatbildību, ja izdarīts ar budžeta izpildi saistīts pārkāpums vai konstatēta nolaidība, reglamentē ar civildienesta noteikumiem vai citiem noteikumiem, ko piemēro attiecīgām personām. Turklāt Athena pēc savas iniciatīvas vai finansētājas valsts vai trešās personas lūguma var iesniegt civilprasību pret iepriekšminēto personālu.

2.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties ar prasību pret Savienību vai Padomes ģenerālsekretāru sakarā ar administratora, grāmatveža vai viņiem piešķirto darbinieku pienākumu izpildi.

3.   Līgumisko atbildību, kas var izrietēt no līgumiem, kuri noslēgti saistībā ar budžeta izpildi, ar Athena starpniecību sedz finansētājas valstis vai trešās personas. To reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajiem līgumiem.

4.   Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā jebkurus zaudējumus, ko radījis operācijas štābs, spēku štābi un krīzes struktūru komponentu štābi, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris, vai to personāls savu pienākumu pildīšanas laikā, ar Athena starpniecību sedz finansētājas valstis vai trešās personas saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, un operāciju norises vietās piemērojamajiem spēku personāla noteikumiem.

5.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties pret Savienību vai dalībvalstīm ar prasībām, kuras saistītas ar līgumiem, kas noslēgti budžeta izpildei, vai zaudējumiem, ko radījušas krīzes struktūras vienības vai nodaļas, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris, vai to personāls savu pienākumu pildīšanas laikā.

45. pants

Drošība

Attiecībā uz klasificētu informāciju, kas saistīta ar Athena darbu, piemēro Padomes Lēmumu 2013/488/ES (5) vai jebkuru citu Padomes lēmumu, kas var to aizstāt.

46. pants

Personas datu aizsardzība

Athena aizsargā fiziskas personas attiecībā uz to personas datu apstrādi saskaņā ar principiem un procedūrām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (6). Šim nolūkam Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

47. pants

Atkārtota izskatīšana un pārskatīšana

Šo lēmumu pilnībā vai daļēji, ietverot tā pielikumus, vajadzības gadījumā atkārtoti izskata pēc dalībvalsts lūguma vai pēc katras operācijas beigām. To pārskata vismaz reizi trīs gados. Atkārtotas izskatīšanas vai pārskatīšanas laikā var pieaicināt visus speciālistus, kas ir atbilstīgi darbam, tostarp Athena vadības struktūrās.

48. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP.

49. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 27. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Padomes Lēmums 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA) (OV L 343, 23.12.2011., 35. lpp.).

2

ATHENA

(3)  Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA, KAD TĀS IR RADUŠĀS

Gadījumos, kad turpmāk minētās kopējās izmaksas nevar tieši sasaistīt ar kādu konkrētu operāciju, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu attiecīgās apropriācijas iekļaut gada budžeta vispārīgajā daļā. Šīs apropriācijas pēc iespējas būtu jāiekļauj pozīcijās, kurā norādīta operācija, ar kuru tās visvairāk saistītas.

| 1. | Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa personālam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa personālam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai.

| 2. | Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un tiesvedību un kas jāmaksā no Athena līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.

Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un tiesvedību un kas jāmaksā no Athena līdzekļiem.

| 3. | Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju). |
| --- | --- |

3.

Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju).

Turklāt gada budžeta vispārīgajā daļā attiecīgos gadījumos iekļauj apropriācijas, lai segtu turpmāk norādītās kopējās operāciju izmaksas, kuru finansēšanā piedalās iesaistītās dalībvalstis:

| 1) | banku pakalpojumu izmaksas; |
| --- | --- |

1)

banku pakalpojumu izmaksas;

| 2) | revīzijas izmaksas; |
| --- | --- |

2)

revīzijas izmaksas;

| 3) | ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

3)

ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā;

| 4) | ar Athena grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmas izstrādi un uzturēšanu saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

4)

ar Athena grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmas izstrādi un uzturēšanu saistītās izmaksas;

| 5) | ar administratīvām vienošanām un pamatlīgumiem saistītas izmaksas saskaņā ar 11. pantu. |
| --- | --- |

5)

ar administratīvām vienošanām un pamatlīgumiem saistītas izmaksas saskaņā ar 11. pantu.

---

II PIELIKUMS

AR OPERĀCIJAS SAGATAVOŠANAS POSMU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA

Papildu izmaksas, kas vajadzīgas, lai militārais un civilais personāls īstenotu priekšizpētes misijas un sagatavošanas uzdevumus (jo īpaši faktu vākšanas misijas un novērošanu) konkrētai Savienības militārai operācijai: transports, izmitināšana, operatīvo sakaru līdzekļu izmantošana, vietējā civilā personāla, piemēram, tulku vai autovadītāju pieņemšana darbā misijas vajadzībām.

Medicīniskā aprūpe: izmaksas, kas saistītas ar konkrētas Savienības militārās operācijas priekšizpētes misiju un sagatavošanas uzdevumu veikšanā iesaistītā militārā un civilā personāla ārkārtas medicīnisko evakuāciju (Medevac), ja medicīnisko palīdzību nav iespējams nodrošināt norises vietā.

---

III PIELIKUMS

A DAĻA

AR OPERĀCIJU NORISES POSMU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO VIENMĒR SEDZ ATHENA

Jebkuras Savienības militārās operācijas gadījumā Athena kā kopējās operācijas darbības izmaksas sedz turpmāk izklāstītās operācijas norisei nepieciešamās papildu izmaksas.

1.   Papildu izmaksas, kas saistītas ar Savienības vadītu operāciju (dislocējamajiem vai stacionārajiem) štābiem

1.1.   To štābu definīcija, kuru papildu izmaksas sedz no kopējā finansējuma:

a)   štābi: štābi, vadības un atbalsta elementi, kas apstiprināti ar operācijas plānu (OPLAN);

b)   operācijas štābi: stacionārs operācijas komandiera štābs, kas neatrodas operācijas norises vietā un ir atbildīgs par Savienības spēku komplektēšanu, aktivēšanu, uzturēšanu un nomaiņu.

Padomes Ģenerālsekretariāta, EĀDD un Athena kopējo izmaksu definīcija attiecībā uz operāciju ir tāda pati kā operācijas štāba kopējo izmaksu definīcija, ciktāl šīs struktūras ir tieši iesaistītas konkrētās operācijas norisē;

c)   spēku štābi: operāciju norises vietā izvietoto Savienības spēku štābi;

d)   komponentu vadības štābi: operācijas norises vietā izvietoto Savienības komponentu komandieru štābi (tas ir, gaisa spēku, sauszemes spēku, jūras spēku vai citu speciālo spēku komandieru štābi, kas atkarībā no operācijas veida var būt vajadzīgi);

e)   misijas štābi: operāciju norises vietā izvietoti Savienības operācijas štābi, kuri veic dažus vai visus operācijas štāba vai spēku štāba uzdevumus.

1.2.   Kopīgi finansētu papildu izmaksu definīcijas:

a)   transporta izmaksas: transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai izvietotu, uzturētu un nomainītu spēku štābus un komponentu štābus;

b)   ceļš un izmitināšana: ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās operācijas štābam saistībā ar operācijai vajadzīgām oficiālām vizītēm; ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās izvietoto štābu personālam, dodoties oficiālās vizītēs uz Briseli un/vai ar operāciju saistītām sanāksmēm;

c)   štābu transporta un ceļa izdevumi (izņemot dienas naudu) operācijas darbības zonā: izdevumi, kas saistīti ar pārvietošanos ar transporta līdzekļiem un cita veida līdzekļiem un kravu pārvadāšanas izdevumi, tostarp valstu nosūtīto papildspēku un apmeklētāju ceļa izdevumi; degvielas papildu izmaksas, kas pārsniedz parasti operācijām vajadzīgās degvielas izmaksas; izmaksas, kas saistītas ar trešo personu apdrošināšanu, ko atsevišķas valstis pieprasa no starptautiskām organizācijām, kuras to teritorijā īsteno operācijas;

d)   administrācija: papildu biroja un izmitināšanas iekārtas, uz līgumu pamata sniegtie pakalpojumi un vispārējie pakalpojumi, štāba ēku uzturēšanas izmaksas;

e)   tā civilā personāla izmaksas, kas pieņemts darbā štābā operācijas vajadzībām: civilais personāls, kas strādā Eiropas Savienībā, starptautisks un notikumu vietā nodarbināts personāls, kas vajadzīgs operācijas norisei un pārsniedz parastās operācijas vajadzības (tostarp samaksa par virsstundām);

f)   sakari starp atbilstīgiem štābiem un starp atbilstīgiem štābiem un tiem tieši pakļautajiem spēkiem: kapitālieguldījumi par papildu sakaru un IT iekārtu iegādi un izmantošanu un maksa par saņemtajiem pakalpojumiem (modemu noma un uzturēšana, telefona līnijas, satelīttelefoni, kriptofakss, aizsargātas līnijas, interneta pieslēgums, datu pārraides līnijas, vietējie tīkli);

g)   kazarmas un izmitināšanas/infrastruktūra: izdevumi, kas saistīti ar štābam vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu norises vietā (vajadzības gadījumā – ēku, nojumju, telšu īre);

h)   sabiedrības informēšana: izmaksas, kas saistītas ar informācijas kampaņām, un lai sniegtu informāciju plašsaziņas līdzekļiem operācijas štābā saskaņā ar operācijas štāba izstrādāto informācijas stratēģiju;

i)   reprezentācija un viesu uzņemšana: reprezentācijas izmaksas; štāba līmeņa izdevumi, kas vajadzīgi operācijas vadīšanai.

2.   Papildu izmaksas, kas saistītas ar atbalstu spēkiem kopumā

Šīs izmaksas rodas pēc spēku izvietošanas operācijas norises vietā:

a)   izvietošanas/infrastruktūras darbi: izdevumi, bez kuriem spēki kopumā nevar izpildīt uzdevumu (kopīgi izmantojams lidlauks, dzelzceļš, ostas, galvenie piegādes ceļi, tostarp izkāpšanas vietas un kopīgi lietojamas sapulcēšanās vietas; ūdens apsekojumi, ūdens sūknēšana, apstrāde, sadale un aizvadīšana, ūdensapgāde un energoapgāde, tranšeju rakšana un statiskā spēku aizsardzība, noliktavas (jo īpaši degvielas un munīcijas noliktavas), loģistikas montāžas zonas, inženiertehniskais atbalsts infrastruktūrai, ko sedz no kopēja finansējuma);

b)   identifikācijas marķējums: īpašas pazīšanās zīmes, “Eiropas Savienības” personas apliecības, nozīmes, medaļas, karogi Savienības vai citu spēku krāsās vai štāba pazīšanās zīmes (neietverot apģērbu, cepures un formas tērpus);

c)   medicīniskā aprūpe un iekārtas: ārkārtas medicīniskā evakuācija (Medevac). Otrās un trešās pakāpes medicīniskās aprūpes nodrošinājums un iekārtu uzstādīšana operācijas norises vietas līmenī un operācijas norises vietā, piemēram, tādu lidlauku un izcelšanās ostu izveide, kas apstiprinātas operācijas plānā (OPLAN);]

d)   informācijas ieguve: satelītuzņēmumi izlūkošanai, kas apstiprināti operācijas plānā (OPLAN), ja to finansējumu nevar nodrošināt no Eiropas Savienības Satelītcentra (EUSC) budžetā pieejamajiem līdzekļiem.

3.   Papildu izmaksas, kas rodas, Savienībai izmantojot NATO kopīgos līdzekļus un spējas, ko NATO ļauj izmantot Savienības vadītā operācijā.

Izmaksas, kas saistītas ar to, ka Savienība kādā no savām militārajām operācijām piemēro vienošanos starp Savienību un NATO par Savienības vadītai operācijai piešķirtu NATO kopīgo līdzekļu un spēju piešķiršanu, pārraudzību, atdošanu un atsaukšanu. NATO atmaksātie izdevumi Savienībai.

4.   Papildu izmaksas, kas Savienībai radušās saistībā ar precēm, pakalpojumiem un darbiem, kas minēti kopējo izmaksu sarakstā un ko kāda dalībvalsts, Savienības iestāde, trešā valsts vai starptautiska organizācija ir darījusi pieejamu Savienības vadītā operācijā, ievērojot šā lēmuma 11. pantā paredzēto vienošanos. Izdevumi, ko kāda valsts, Savienības iestāde vai starptautiska organizācija atmaksā saskaņā ar minēto vienošanos.

B DAĻA

KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKRĒTAS OPERĀCIJAS NORISES POSMU UN KO PĒC PADOMES LĒMUMA SEDZ ATHENA

Transporta izmaksas: transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai izvietotu, atbalstītu un nomainītu operācijai vajadzīgos spēkus.

Daudznacionāli operatīvo grupu štābi: operācijas vietā izvietoto Savienības operatīvo grupu daudznacionālie štābi.

C DAĻA

KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO ATHENA SEDZ PĒC OPERĀCIJAS KOMANDIERA LŪGUMA UN ĪPAŠĀS KOMITEJAS APSTIPRINĀJUMA

a)   kazarmas un izmitināšanas/infrastruktūra: izdevumi, kas saistīti ar operācijas veikšanai izvietotajiem spēkiem vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (ēkas, nojumes, teltis);

b)   svarīgs papildu ekipējums: iepriekš neparedzēta tāda īpaša ekipējuma īre vai iegāde operācijas norises laikā, bez kura nav iespējama operācijas norise, ja vien iegādāto ekipējumu pēc misijas nerepatriē;

c)   medicīniskā aprūpe un iekārtas: otrās pakāpes medicīniskās aprūpes nodrošinājums un iekārtu uzstādīšana norises vietā, izņemot tās, kas minētas A daļā;

d)   informācijas ieguve: informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana, tostarp iekārtas novērošanai no gaisa, cilvēku veikta izlūkošana);

e)   citas būtiskas spējas operācijas norises vietā: atmīnēšana, ja tas vajadzīgs operācijai, ķīmiska, bioloģiska, radioloģiska un kodolmateriālu aizsardzība (CBRN); operācijas zonā savāktu ieroču un munīcijas glabāšana un iznīcināšana.

---

IV PIELIKUMS

AR OPERĀCIJAS PABEIGŠANU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA

Izmaksas, kas radušās, lai pēc operācijas beigām atrastu izmantojumu operācijas vajadzībām par kopīgiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un infrastruktūrai.

Ar operācijas pārskata sagatavošanu saistītās papildu izmaksas. Kopējās izmaksas nosaka saskaņā ar III pielikumu, ņemot vērā to, ka pārskatu sagatavošanai vajadzīgie darbinieki ir attiecīgās operācijas štāba darbinieki arī tad, ja šis štābs savu darbību ir beidzis.

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/64

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/529

(2015. gada 21. janvāris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2004/3 par publisku piekļuvi Eiropas Centrālās bankas dokumentiem (ECB/2015/1)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.3. pantu,

ņemot vērā 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (1), un jo īpaši tā 23. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 6. punktu Padome pieņēmusi Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2), ar ko Eiropas Centrālajai bankai (ECB) uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību, kuras mērķis ir veicināt kredītiestāžu drošību un finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā un dalībvalstīs, pilnībā ņemot vērā un rūpējoties par iekšējā tirgus vienotību un integritāti. Šie īpašie uzdevumi papildina jau pastāvošo Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu palīdzēt kompetentajām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, kā noteikts Līguma 127. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 6. punktu Padome pieņēmusi Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2), ar ko Eiropas Centrālajai bankai (ECB) uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību, kuras mērķis ir veicināt kredītiestāžu drošību un finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā un dalībvalstīs, pilnībā ņemot vērā un rūpējoties par iekšējā tirgus vienotību un integritāti. Šie īpašie uzdevumi papildina jau pastāvošo Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu palīdzēt kompetentajām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, kā noteikts Līguma 127. panta 5. punktā.

| (2) | Lai nodrošinātu sabiedrības interešu aizsardzību saistībā ar finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā un dalībvalstīs, Lēmums ECB/2004/3 (3) tika grozīts ar Lēmumu ECB/2011/6 (4) attiecībā uz pieprasījumiem par piekļuvi ECB dokumentiem, kas saistīti ar tās darbību un politikas dokumentiem vai lēmumiem un ko tā sastādījusi vai glabā finanšu stabilitātes jomā, t. sk. dokumentiem, kas saistīti ar tās atbalstu Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu sabiedrības interešu aizsardzību saistībā ar finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā un dalībvalstīs, Lēmums ECB/2004/3 (3) tika grozīts ar Lēmumu ECB/2011/6 (4) attiecībā uz pieprasījumiem par piekļuvi ECB dokumentiem, kas saistīti ar tās darbību un politikas dokumentiem vai lēmumiem un ko tā sastādījusi vai glabā finanšu stabilitātes jomā, t. sk. dokumentiem, kas saistīti ar tās atbalstu Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai.

| (3) | Izpildot 1. apsvērumā noteiktos īpašos uzdevumus, ECB sastādīs vai glabās dokumentus, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību. Šādi dokumenti ir ECB dokumenti Lēmuma ECB/2004/3 izpratnē. |
| --- | --- |

(3)

Izpildot 1. apsvērumā noteiktos īpašos uzdevumus, ECB sastādīs vai glabās dokumentus, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību. Šādi dokumenti ir ECB dokumenti Lēmuma ECB/2004/3 izpratnē.

| (4) | Jānodrošina sabiedrības interešu aizsardzība saistībā ar Savienības vai dalībvalsts politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, publiskās piekļuves ECB dokumentiem kontekstā. Jānodrošina sabiedrības interešu aizsardzība attiecībā uz uzraudzības pārbaužu mērķiem. |
| --- | --- |

(4)

Jānodrošina sabiedrības interešu aizsardzība saistībā ar Savienības vai dalībvalsts politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, publiskās piekļuves ECB dokumentiem kontekstā. Jānodrošina sabiedrības interešu aizsardzība attiecībā uz uzraudzības pārbaužu mērķiem.

| (5) | Saskaņā ar ECB Reglamenta, kas pieņemts ar Lēmumu ECB/2004/2, 23.1. pantu ECB lēmējinstitūciju un jebkādu to izveidotu komiteju vai grupu, Uzraudzības valdes, tās Vadības komitejas un tās pagaidu apakšstruktūru procedūras ir konfidenciālas, izņemot gadījumus, kuros ECB Padome pilnvaro prezidentu darīt publiski pieejamus to apspriežu rezultātus. Prezidents apspriežas ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju pirms šāda lēmuma pieņemšanas attiecībā uz Uzraudzības valdes, tās Vadības komitejas un tās pagaidu apakšstruktūru sanāksmju protokoliem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar ECB Reglamenta, kas pieņemts ar Lēmumu ECB/2004/2, 23.1. pantu ECB lēmējinstitūciju un jebkādu to izveidotu komiteju vai grupu, Uzraudzības valdes, tās Vadības komitejas un tās pagaidu apakšstruktūru procedūras ir konfidenciālas, izņemot gadījumus, kuros ECB Padome pilnvaro prezidentu darīt publiski pieejamus to apspriežu rezultātus. Prezidents apspriežas ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju pirms šāda lēmuma pieņemšanas attiecībā uz Uzraudzības valdes, tās Vadības komitejas un tās pagaidu apakšstruktūru sanāksmju protokoliem.

| (6) | Piemērojamie Savienības tiesību akti, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (6), attiecas uz tās informācijas izpaušanu un konfidencialitāti, kas ir kompetento iestāžu rīcībā kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības jomā. |
| --- | --- |

(6)

Piemērojamie Savienības tiesību akti, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (6), attiecas uz tās informācijas izpaušanu un konfidencialitāti, kas ir kompetento iestāžu rīcībā kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības jomā.

| (7) | Pārmaiņas dalībvalstu ekonomikā un finanšu tirgos, kā arī to ietekme uz ECB monetārās politikas vadīšanu un/vai finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā vai kādā dalībvalstī ir palielinājušas nepieciešamību pēc ECB un dalībvalstu iestāžu, kā arī ECB un Eiropas un starptautisko institūciju vai struktūru mijdarbības. ECB ir būtiski spēt paust Eiropas un dalībvalstu iestādēm lietderīgus un viennozīmīgus viedokļus, lai tā pēc iespējas efektīvāk kalpotu sabiedrības interesēm, pildot savas pilnvaras. Tas varētu ietvert arī to, ka pastāv iespēja veikt efektīvu neformālu un konfidenciālu komunikāciju, kuru neietekmē iespējama informācijas atklāšana. |
| --- | --- |

(7)

Pārmaiņas dalībvalstu ekonomikā un finanšu tirgos, kā arī to ietekme uz ECB monetārās politikas vadīšanu un/vai finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā vai kādā dalībvalstī ir palielinājušas nepieciešamību pēc ECB un dalībvalstu iestāžu, kā arī ECB un Eiropas un starptautisko institūciju vai struktūru mijdarbības. ECB ir būtiski spēt paust Eiropas un dalībvalstu iestādēm lietderīgus un viennozīmīgus viedokļus, lai tā pēc iespējas efektīvāk kalpotu sabiedrības interesēm, pildot savas pilnvaras. Tas varētu ietvert arī to, ka pastāv iespēja veikt efektīvu neformālu un konfidenciālu komunikāciju, kuru neietekmē iespējama informācijas atklāšana.

| (8) | ECB mijdarbojas ar nacionālām iestādēm un struktūrām, Savienības institūcijām, struktūrām, birojiem un aģentūrām, attiecīgām starptautiskām organizācijām, uzraudzības iestādēm un trešo valstu pārvaldes institūcijām attiecībā uz: a) ECBS atbalstu Savienības vispārējai ekonomiskai politikai saskaņā ar Līguma 127. panta 1. punktu; b) ECBS atbalstu kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti saskaņā ar Līguma 127. panta 5. punktu; un c) ECB ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 piešķirtajiem uzdevumiem. Jo īpaši ECB un nacionālām kompetentām iestādēm ir pienākums godprātīgi sadarboties un apmainīties ar informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 2. punktu. ECB sadarbojas arī starptautiskā līmenī, ja tas skar ar ECBS saistītus uzdevumus. Lai ECB varētu efektīvi sadarboties, ir būtiski nodrošināt un ievērot “telpu pārdomām” brīvai un konstruktīvai viedokļu un informācijas apmaiņai iepriekš tekstā minēto iestāžu, institūciju un citu struktūru starpā. Šajā sakarā ECB jābūt tiesībām aizsargāt dokumentus, kuri nosūtīti, īstenojot sadarbību ar nacionālajām centrālajām bankām, nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm, kā arī citām attiecīgām iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

(8)

ECB mijdarbojas ar nacionālām iestādēm un struktūrām, Savienības institūcijām, struktūrām, birojiem un aģentūrām, attiecīgām starptautiskām organizācijām, uzraudzības iestādēm un trešo valstu pārvaldes institūcijām attiecībā uz: a) ECBS atbalstu Savienības vispārējai ekonomiskai politikai saskaņā ar Līguma 127. panta 1. punktu; b) ECBS atbalstu kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti saskaņā ar Līguma 127. panta 5. punktu; un c) ECB ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 piešķirtajiem uzdevumiem. Jo īpaši ECB un nacionālām kompetentām iestādēm ir pienākums godprātīgi sadarboties un apmainīties ar informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 2. punktu. ECB sadarbojas arī starptautiskā līmenī, ja tas skar ar ECBS saistītus uzdevumus. Lai ECB varētu efektīvi sadarboties, ir būtiski nodrošināt un ievērot “telpu pārdomām” brīvai un konstruktīvai viedokļu un informācijas apmaiņai iepriekš tekstā minēto iestāžu, institūciju un citu struktūru starpā. Šajā sakarā ECB jābūt tiesībām aizsargāt dokumentus, kuri nosūtīti, īstenojot sadarbību ar nacionālajām centrālajām bankām, nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm, kā arī citām attiecīgām iestādēm un struktūrām.

| (9) | Turklāt, veicot ECBS uzdevumu veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību, ir svarīgi aizsargāt tādus dokumentus, kuru izpaušana apdraud sabiedrības interešu aizsardzību saistībā ar finanšu tirgus infrastruktūras, maksājumu sistēmu un maksājumu pakalpojumu sniedzēju drošību un stabilitāti. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, veicot ECBS uzdevumu veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību, ir svarīgi aizsargāt tādus dokumentus, kuru izpaušana apdraud sabiedrības interešu aizsardzību saistībā ar finanšu tirgus infrastruktūras, maksājumu sistēmu un maksājumu pakalpojumu sniedzēju drošību un stabilitāti.

| (10) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2004/3, |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2004/3,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2004/3 groza šādi:

| 1) | 3. pantu papildina ar šādām definīcijām:






  “c) | “nacionālā kompetentā iestāde” (NKI) un “nacionālā norīkotā iestāde” (NNI) – nozīme atbilst tai, kas noteikta Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (7); |
| --- | --- | --- |

1)

3. pantu papildina ar šādām definīcijām:

“c)

“nacionālā kompetentā iestāde” (NKI) un “nacionālā norīkotā iestāde” (NNI) – nozīme atbilst tai, kas noteikta Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (7);

| d) | “citas attiecīgās iestādes un struktūras” ir attiecīgās nacionālās kompetentās iestādes un struktūras, Savienības institūcijas, struktūras, biroji un aģentūras, attiecīgās starptautiskās organizācijas, uzraudzības iestādes un trešo valstu pārvaldes institūcijas. |
| --- | --- |

d)

“citas attiecīgās iestādes un struktūras” ir attiecīgās nacionālās kompetentās iestādes un struktūras, Savienības institūcijas, struktūras, biroji un aģentūras, attiecīgās starptautiskās organizācijas, uzraudzības iestādes un trešo valstu pārvaldes institūcijas.

;

| 2) | 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  — | “ECB lēmējinstitūciju, Uzraudzības valdes un citu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 izveidoto struktūru sanāksmju konfidencialitāte,” |
| --- | --- | --- |

2)

4. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

—

“ECB lēmējinstitūciju, Uzraudzības valdes un citu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 izveidoto struktūru sanāksmju konfidencialitāte,”

;

| 3) | 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu papildina ar šādiem ievilkumiem:






  — | “Savienības vai dalībvalsts politika, kas attiecas uz kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu prudenciālo uzraudzību, |
| --- | --- | --- |

3)

4. panta 1. punkta a) apakšpunktu papildina ar šādiem ievilkumiem:

—

“Savienības vai dalībvalsts politika, kas attiecas uz kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu prudenciālo uzraudzību,

| — | uzraudzības pārbaužu mērķis, |
| --- | --- |

—

uzraudzības pārbaužu mērķis,

| — | finanšu tirgus infrastruktūras, maksājumu sistēmu vai maksājumu pakalpojumu sniedzēju drošība un stabilitāte.” |
| --- | --- |

—

finanšu tirgus infrastruktūras, maksājumu sistēmu vai maksājumu pakalpojumu sniedzēju drošība un stabilitāte.”

;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:
  “3.   Piekļuvi dokumentiem, kas satur iekšēja lietojuma informāciju un kuri ir daļa no apspriežu un iepriekšēju konsultāciju procesa Eiropas Centrālajā bankā vai ECB un VCB starpā, atsaka pat gadījumos, ja lēmums jau ir pieņemts, ja vien iepazīšanās ar tiem nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.
  Atsaka piekļuvi dokumentiem, kas atspoguļo viedokļu apmaiņu starp ECB un citām attiecīgām iestādēm un struktūrām, pat pēc lēmuma pieņemšanas, ja dokumenta publiskošana varētu nopietni kaitēt ECB uzdevumu veikšanas efektivitātei, ja vien iepazīšanās ar tiem nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:

“3.   Piekļuvi dokumentiem, kas satur iekšēja lietojuma informāciju un kuri ir daļa no apspriežu un iepriekšēju konsultāciju procesa Eiropas Centrālajā bankā vai ECB un VCB starpā, atsaka pat gadījumos, ja lēmums jau ir pieņemts, ja vien iepazīšanās ar tiem nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.

Atsaka piekļuvi dokumentiem, kas atspoguļo viedokļu apmaiņu starp ECB un citām attiecīgām iestādēm un struktūrām, pat pēc lēmuma pieņemšanas, ja dokumenta publiskošana varētu nopietni kaitēt ECB uzdevumu veikšanas efektivitātei, ja vien iepazīšanās ar tiem nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.”

| 5) | atsauci uz Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru 7. panta 1. punktā aizstāj ar atsauci uz Sekretariāta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru. |
| --- | --- |

5)

atsauci uz Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru 7. panta 1. punktā aizstāj ar atsauci uz Sekretariāta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 21. janvārī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

2

(3)  2004. gada 4. marta Lēmums ECB/2004/3 par publisku piekļuvi Eiropas Centrālās bankas dokumentiem (OV L 80, 18.3.2004., 42. lpp.).

3

(4)  2011. gada 9. maija Lēmums ECB/2011/6, ar ko groza Lēmumu ECB/2004/3 par publisku piekļuvi Eiropas Centrālās bankas dokumentiem (OV L 158, 16.6.2011., 37. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

6

(7)  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).”

7

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/67

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/530

(2015. gada 11. februāris)

par metodoloģiju un procedūrām attiecībā uz datu noteikšanu un vākšanu par maksu noteicošiem faktoriem, kurus izmanto gada uzraudzības maksas aprēķināšanā (ECB/2015/7)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punkta otro daļu, 30. pantu un 33. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES) Nr. 1163/2014 par uzraudzības maksām (ECB/2014/41) (2) un jo īpaši tās 10. panta 3. punkta b) apakšpunktu, 10. panta 4. punktu un 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 30. panta 3. punktu gada uzraudzības maksas, ko iekasē no kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, vai kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs, filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, aprēķina augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs, un šā aprēķina pamatā ir objektīvi kritēriji, kas saistīti ar attiecīgās kredītiestādes nozīmīgumu un riska profilu, tostarp tās riska svērtajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 30. panta 3. punktu gada uzraudzības maksas, ko iekasē no kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, vai kredītiestāžu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs, filiālēm, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs, aprēķina augstākajā konsolidācijas līmenī iesaistītajās dalībvalstīs, un šā aprēķina pamatā ir objektīvi kritēriji, kas saistīti ar attiecīgās kredītiestādes nozīmīgumu un riska profilu, tostarp tās riska svērtajiem aktīviem.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta a) apakšpunktu maksu noteicošie faktori, kurus izmanto, lai noteiktu individuālo gada uzraudzības maksu, kuru maksā par katru uzraudzīto iestādi vai uzraudzīto grupu, ir šādas summas pārskata datumā: i) kopējie aktīvi un ii) kopējā riska pozīcija. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta a) apakšpunktu maksu noteicošie faktori, kurus izmanto, lai noteiktu individuālo gada uzraudzības maksu, kuru maksā par katru uzraudzīto iestādi vai uzraudzīto grupu, ir šādas summas pārskata datumā: i) kopējie aktīvi un ii) kopējā riska pozīcija.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka maksu noteicošo faktoru datus nosaka un vāc saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) lēmumu, kurā norādīta piemērojamā metodoloģija un procedūras. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka maksu noteicošo faktoru datus nosaka un vāc saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) lēmumu, kurā norādīta piemērojamā metodoloģija un procedūras.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 30. pantu maksu noteicošo faktoru aprēķināšanai uzraudzītajām grupām parasti nebūtu jāuzrāda neiesaistītajās un trešās valstīs atrodošos meitasuzņēmumu aktīvi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta c) apakšpunktu uzraudzītās grupas var lemt par šādu aktīvu uzrādīšanu maksu noteicošo faktoru aprēķināšanai. Tomēr šādu aprēķinu veikšanas izmaksām nebūtu jāpārsniedz plānoto uzraudzības maksas samazinājumu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 30. pantu maksu noteicošo faktoru aprēķināšanai uzraudzītajām grupām parasti nebūtu jāuzrāda neiesaistītajās un trešās valstīs atrodošos meitasuzņēmumu aktīvi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta c) apakšpunktu uzraudzītās grupas var lemt par šādu aktīvu uzrādīšanu maksu noteicošo faktoru aprēķināšanai. Tomēr šādu aprēķinu veikšanas izmaksām nebūtu jāpārsniedz plānoto uzraudzības maksas samazinājumu.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 4. punkts nosaka, ka nacionālās kompetentās iestādes (NKI) maksu noteicošo faktoru datus iesniedz ECB saskaņā ar ECB noteiktām procedūrām. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 4. punkts nosaka, ka nacionālās kompetentās iestādes (NKI) maksu noteicošo faktoru datus iesniedz ECB saskaņā ar ECB noteiktām procedūrām.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 5. punkts nosaka, ka, ja maksājuma veicējs neiesniedz maksu noteicošos faktorus, ECB maksu noteicošos faktorus nosaka saskaņā ar ECB lēmumā izklāstīto metodoloģiju. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 5. punkts nosaka, ka, ja maksājuma veicējs neiesniedz maksu noteicošos faktorus, ECB maksu noteicošos faktorus nosaka saskaņā ar ECB lēmumā izklāstīto metodoloģiju.

| (7) | Tādēļ šajā lēmumā jānosaka metodoloģija un procedūras maksu noteicošo faktoru datu noteikšanai un vākšanai un maksu noteicošo faktoru aprēķināšanai, t.sk. gadījumā, ja maksājuma veicējs nav tos iesniedzis, kā arī procedūras tam, kā NKI maksu noteicošo faktorus sniedz ECB. Jo īpaši jāprecizē iesniegšanas formāts, biežums un laiks, kā arī kvalitātes pārbaužu veidi, kuras NKI jāveic pirms maksu noteicošo faktoru iesniegšanas ECB. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ šajā lēmumā jānosaka metodoloģija un procedūras maksu noteicošo faktoru datu noteikšanai un vākšanai un maksu noteicošo faktoru aprēķināšanai, t.sk. gadījumā, ja maksājuma veicējs nav tos iesniedzis, kā arī procedūras tam, kā NKI maksu noteicošo faktorus sniedz ECB. Jo īpaši jāprecizē iesniegšanas formāts, biežums un laiks, kā arī kvalitātes pārbaužu veidi, kuras NKI jāveic pirms maksu noteicošo faktoru iesniegšanas ECB.

| (8) | Lai aprēķinātu gada uzraudzības maksas, kuras jāmaksā par katru uzraudzīto iestādi un uzraudzīto grupu, maksājuma veicēji maksu noteicošo faktoru datus sniedz NKI, izmantojot šī lēmuma I un II pielikumā sniegtās veidnes. |
| --- | --- |

(8)

Lai aprēķinātu gada uzraudzības maksas, kuras jāmaksā par katru uzraudzīto iestādi un uzraudzīto grupu, maksājuma veicēji maksu noteicošo faktoru datus sniedz NKI, izmantojot šī lēmuma I un II pielikumā sniegtās veidnes.

| (9) | Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šī lēmuma pielikumos, ar nosacījumu, ka šie grozījumi nemaina pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmē pārskatu sniegšanas pienākumus. Piemērojot šo procedūru, jāņem vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) Statistikas komitejas (STK) viedoklis. NKI un citas ECBS komitejas priekšlikumus par tehniskiem grozījumiem pielikumos varēs iesniegt ar STK palīdzību, |
| --- | --- |

(9)

Jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šī lēmuma pielikumos, ar nosacījumu, ka šie grozījumi nemaina pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmē pārskatu sniegšanas pienākumus. Piemērojot šo procedūru, jāņem vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) Statistikas komitejas (STK) viedoklis. NKI un citas ECBS komitejas priekšlikumus par tehniskiem grozījumiem pielikumos varēs iesniegt ar STK palīdzību,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

Ar šo lēmumu nosaka Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. pantā minēto metodoloģiju un procedūras tam, kā nosaka un vāc maksu noteicošo faktoru datus, ko izmanto gada uzraudzības maksu aprēķināšanai, kuras iekasē par uzraudzītām iestādēm un uzraudzītām grupām, un tam, kā maksājuma veicēji iesniedz maksu noteicošos faktorus, kā arī procedūras tam, kā NKI šādus datus sniedz ECB.

Šis lēmums attiecas uz maksājuma veicējiem un NKI.

2. pants

Definīcijas

Ja vien citviet šajā lēmumā nav noteikts citādi, tajā lietotajiem terminiem ir Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 2. pantā definētā nozīme, papildus lietojot arī šādu terminu:

| | “darbadiena” ir diena, kas nav sestdiena, svētdiena vai valsts svētku diena attiecīgās NKI dalībvalstī. |
| --- | --- |

“darbadiena” ir diena, kas nav sestdiena, svētdiena vai valsts svētku diena attiecīgās NKI dalībvalstī.

3. pants

Veidnes, ko maksājuma veicēji izmanto, iesniedzot NKI maksu noteicošos faktorus

Maksu noteicošos faktorus maksājuma veicēji iesniedz NKI, izmantojot šī lēmuma I un II pielikumā sniegtās veidnes. 7. pantā noteiktos revidentu paziņojumus arī iesniedz NKI. Maksātāju iestāžu grupas gadījumā, kurai ir meitasuzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, maksājuma veicēji sniedz skaidrojumu par metodi, kas izmantota maksu noteicošo faktoru noteikšanā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta c) apakšpunktu, šim nolūkam veidnē paredzētajā vietā.

4. pants

Datu nosūtīšanas datumi

1.   NKI sniedz maksu noteicošo faktoru datus ECB ne vēlāk kā darbadienas beigās 10 darbadienā pēc Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 4. punktā minētajiem datu nosūtīšanas datumiem. Pēc tam ECB pārbauda saņemtos datus piecu darbadienu laikā pēc to saņemšanas. Pēc ECB lūguma NKI paskaidro vai precizē šos datus. ECB apstiprina galīgos datus 15 darbadienā pēc attiecīgās nosūtīšanas dienas.

2.   Pēc tam, kad ECB saskaņā ar 1. punktu apstiprinājusi galīgos datus, tā piešķir maksājuma veicējiem piekļuvi galīgajiem datiem. Maksājuma veicējiem ir piecas dienas, kuru laikā tie var sniegt komentārus par maksu noteicošajiem faktoriem, ja maksājuu veicēji tos uzskata par nepareiziem. Pēc tam maksu noteicošos faktorus izmanto gada uzraudzības maksu aprēķināšanā.

5. pants

Datu kvalitātes pārbaudes

NKI kontrolē un nodrošina ECB sniegto maksu noteicošo faktoru datu kvalitāti un uzticamību. NKI piemēro kvalitātes kontroles pārbaudes, lai izvērtētu, vai maksu noteicošie faktori aprēķināti saskaņā ar 7. pantā noteikto metodoloģiju. ECB nelabo un negroza maksājuma veicēju sniegtos maksu noteicošo faktoru datus. Jebkurus datu labojumus vai grozījumus izdara maksājuma veicēji, kuri tos iesniedz NKI. NKI saņemtos labotos vai grozītos datus iesniedz ECB. Iesniedzot maksu noteicošo faktoru datus, NKI: a) sniedz informāciju par nozīmīgām izmaiņām, uz kurām norāda šie dati; un b) paziņo ECB jebkuru nozīmīgu labojumu vai grozījumu iemeslus.

6. pants

Datu sniegšanas biežums un datu sniegšanas pirmais atsauces datums

Maksājuma veicēji maksu noteicošo faktoru datus NKI sniedz katru gadu. Maksu noteicošo faktoru datu sniegšanas pirmais atsauces datums ir 2014. gada 31. decembris.

7. pants

Maksu noteicošo faktoru aprēķināšanas metodoloģija

1.   Kopējās riska pozīcijas vērtību iegūst, izmantojot regulāros pārskatus, kas sniegti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 680/2014 (3). Piemēro šādas specifiskas aprēķinu prasības:

| a) | attiecībā uz uzraudzīto grupu, kurai nav meitasuzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, grupas kopējo riska pozīciju nosaka, izmantojot kopējo maksātspējas rādītāju pārskatu sniegšanas (COREP) “pašu kapitāla prasību” veidni, kas sniegta Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 I pielikumā (turpmāk – “pašu kapitāla prasību veidne”); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz uzraudzīto grupu, kurai nav meitasuzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, grupas kopējo riska pozīciju nosaka, izmantojot kopējo maksātspējas rādītāju pārskatu sniegšanas (COREP) “pašu kapitāla prasību” veidni, kas sniegta Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 I pielikumā (turpmāk – “pašu kapitāla prasību veidne”);

| b) | attiecībā uz uzraudzīto grupu, kurai ir meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, grupas kopējo riska pozīciju nosaka, izmantojot pašu kapitāla prasību veidni, ar iespēju atskaitīt no grupas kopējās riska pozīcijas to meitasuzņēmumu daļu, kuri veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, izmantojot COREP“grupas maksātspēja: informācija par radniecīgām sabiedrībām” veidni, kas sniegta Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 I pielikumā. Ja uzraudzības maksu aprēķināšanai vajadzīgie dati par to meitasuzņēmumu daļu, kuri veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, nav pieejami COREP“grupas maksātspēja: informācija par radniecīgām sabiedrībām” veidnē, maksājuma veicēji var šos datus paši iesniegt NKI; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz uzraudzīto grupu, kurai ir meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, grupas kopējo riska pozīciju nosaka, izmantojot pašu kapitāla prasību veidni, ar iespēju atskaitīt no grupas kopējās riska pozīcijas to meitasuzņēmumu daļu, kuri veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, izmantojot COREP“grupas maksātspēja: informācija par radniecīgām sabiedrībām” veidni, kas sniegta Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 680/2014 I pielikumā. Ja uzraudzības maksu aprēķināšanai vajadzīgie dati par to meitasuzņēmumu daļu, kuri veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs, nav pieejami COREP“grupas maksātspēja: informācija par radniecīgām sabiedrībām” veidnē, maksājuma veicēji var šos datus paši iesniegt NKI;

| c) | ja maksātāja kredītiestāde nav daļa no uzraudzītās grupas, iestādes kopējo pozīciju nosaka, izmantojot pašu kapitāla prasību veidni. |
| --- | --- |

c)

ja maksātāja kredītiestāde nav daļa no uzraudzītās grupas, iestādes kopējo pozīciju nosaka, izmantojot pašu kapitāla prasību veidni.

2.   Pārskatā sniegtajai kopējo aktīvu vērtībai jāatbilst aktīvu kopsummai, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (4) 51. pantā. Ja kopējos aktīvus nevar noteikt, izmantojot minēto pantu, tos nosaka, izmantojot šādus datus:

| a) | attiecībā uz uzraudzīto grupu, kurai ir meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību tikai iesaistītajās dalībvalstīs, kopējo aktīvu noteikšanai izmanto pārskatu kopumus, kurus uzraudzītās iestādes izmanto konsolidēto pārskatu grupu līmenī sagatavošanai. Uzraudzītās grupas kopējos aktīvus apliecina revidents, veicot pārskatu kopumu pienācīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz uzraudzīto grupu, kurai ir meitasuzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību tikai iesaistītajās dalībvalstīs, kopējo aktīvu noteikšanai izmanto pārskatu kopumus, kurus uzraudzītās iestādes izmanto konsolidēto pārskatu grupu līmenī sagatavošanai. Uzraudzītās grupas kopējos aktīvus apliecina revidents, veicot pārskatu kopumu pienācīgu pārbaudi;

| b) | attiecībā uz maksātāju kredītiestādi, kura nav uzraudzības grupā, bet kuras mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību neiesaistītajā dalībvalstī vai trešā valstī, kopējo aktīvu noteikšanai izmanto pārskatu kopumus, kurus maksātājas kredītiestādes izmanto konsolidēto pārskatu grupu līmenī sagatavošanai. Maksātājas kredītiestādes kopējos aktīvus apliecina revidents, veicot pārskatu kopumu pienācīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz maksātāju kredītiestādi, kura nav uzraudzības grupā, bet kuras mātesuzņēmums veic uzņēmējdarbību neiesaistītajā dalībvalstī vai trešā valstī, kopējo aktīvu noteikšanai izmanto pārskatu kopumus, kurus maksātājas kredītiestādes izmanto konsolidēto pārskatu grupu līmenī sagatavošanai. Maksātājas kredītiestādes kopējos aktīvus apliecina revidents, veicot pārskatu kopumu pienācīgu pārbaudi;

| c) | ja maksātājas filiāles kopējos aktīvus aprēķina, pamatojoties uz statistikas informāciju, kuru sniedz saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (5), revidents apliecina maksātājas filiāles kopējos aktīvus, veicot tās finanšu kontu pienācīgu pārbaudi. |
| --- | --- |

c)

ja maksātājas filiāles kopējos aktīvus aprēķina, pamatojoties uz statistikas informāciju, kuru sniedz saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (5), revidents apliecina maksātājas filiāles kopējos aktīvus, veicot tās finanšu kontu pienācīgu pārbaudi.

3.   Attiecībā uz uzraudzīto grupu, kurai ir filiāles, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešās valstīs, kopējo aktīvu noteikšanai izmanto kādu no šādām iespējām:

| a) | tās kopējos aktīvus nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 51. pantu (t. sk. filiāles, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešās valstīs). Ja kopējos aktīvus nevar noteikt, izmantojot minēto pantu, tos nosaka saskaņā ar šī Lēmuma 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

tās kopējos aktīvus nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 51. pantu (t. sk. filiāles, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešās valstīs). Ja kopējos aktīvus nevar noteikt, izmantojot minēto pantu, tos nosaka saskaņā ar šī Lēmuma 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| b) | tās kopējos aktīvus nosaka, apkopojot kopējos aktīvus, kas uzrādīti visu uzraudzīto iestāžu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs uzraudzītās grupas ietvaros, tiesību aktos noteiktajos finanšu pārskatos, ja tādi pieejami, vai apkopojot kopējos aktīvus, kas uzrādīti attiecīgajā pārskatu kopumā vai kopumos, ko uzraudzītās iestādes vai maksātāju kredītiestāžu grupa izmanto, lai sagatavotu konsolidētus pārskatus grupas līmenī. Lai novērstu divkāršu uzskaiti, maksājumu veicējam ir iespēja konsolidācijas procesā izslēgt uzraudzītās grupas iekšējās pozīcijas attiecībā uz visam uzraudzītajām iestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Nemateriālās vērtības, kas iekļautas uzraudzītās grupas mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos, iekļauj apkopojumā; filiāļu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešās valstīs, nemateriālo vērtību izslēgšana ir fakultatīva. Ja maksājumu veicējs izmanto tiesību aktos noteiktos finanšu pārskatus, revidents apliecina, ka kopējie aktīvi atbilst kopējiem aktīviem, kas uzrādīti atsevišķu uzraudzīto iestāžu revidētos tiesību aktos noteiktajos finanšu pārskatos. Ja maksājuma veicējs izmanto pārskatu kopumus, revidents apliecina kopējos aktīvus, ko izmanto gada uzraudzības maksu aprēķināšanai, veicot pārskatu kopumu pienācīgu pārbaudi. Jebkurā gadījumā revidents apstiprina, ka apkopojuma procedūra neatkāpjas no šajā lēmumā noteiktās procedūras un maksājumu veicēja aprēķini atbilst grāmatvedības metodei, ko izmanto, lai konsolidētu maksātāju iestāžu grupas pārskatus. |
| --- | --- |

b)

tās kopējos aktīvus nosaka, apkopojot kopējos aktīvus, kas uzrādīti visu uzraudzīto iestāžu, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs uzraudzītās grupas ietvaros, tiesību aktos noteiktajos finanšu pārskatos, ja tādi pieejami, vai apkopojot kopējos aktīvus, kas uzrādīti attiecīgajā pārskatu kopumā vai kopumos, ko uzraudzītās iestādes vai maksātāju kredītiestāžu grupa izmanto, lai sagatavotu konsolidētus pārskatus grupas līmenī. Lai novērstu divkāršu uzskaiti, maksājumu veicējam ir iespēja konsolidācijas procesā izslēgt uzraudzītās grupas iekšējās pozīcijas attiecībā uz visam uzraudzītajām iestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs. Nemateriālās vērtības, kas iekļautas uzraudzītās grupas mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos, iekļauj apkopojumā; filiāļu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešās valstīs, nemateriālo vērtību izslēgšana ir fakultatīva. Ja maksājumu veicējs izmanto tiesību aktos noteiktos finanšu pārskatus, revidents apliecina, ka kopējie aktīvi atbilst kopējiem aktīviem, kas uzrādīti atsevišķu uzraudzīto iestāžu revidētos tiesību aktos noteiktajos finanšu pārskatos. Ja maksājuma veicējs izmanto pārskatu kopumus, revidents apliecina kopējos aktīvus, ko izmanto gada uzraudzības maksu aprēķināšanai, veicot pārskatu kopumu pienācīgu pārbaudi. Jebkurā gadījumā revidents apstiprina, ka apkopojuma procedūra neatkāpjas no šajā lēmumā noteiktās procedūras un maksājumu veicēja aprēķini atbilst grāmatvedības metodei, ko izmanto, lai konsolidētu maksātāju iestāžu grupas pārskatus.

8. pants

ECB maksu noteicošo faktoru noteikšana, ja netiek sniegti prasītie labojumi vai grozījumi

Ja maksājumu veicējs neiesniedz maksu noteicošos faktorus vai nesniedz prasītos labojumus vai grozījumus, ECB izmanto tās rīcībā esošo informāciju, lai noteiktu iztrūkstošos maksu noteicošos faktorus.

9. pants

Vienkāršota grozījumu procedūra

Ņemot vērā STK viedokli, ECB Valdei ir tiesības veikt tehniskus grozījumus šī lēmuma pielikumos, ja šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē maksājuma veicēju pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu. ECB Valde par šādiem grozījumiem bez nepamatotas kavēšanās informē ECB Padomi.

10. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 11. februārī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  OV L 311, 31.10.2014., 23. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 16. aprīļa Īstenošanas Regula (ES) Nr. 680/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 468/2014, ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM Pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regula (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

| | MAKSU APRĒĶINĀŠANA | Pārskata periods | | NOSAUKUMS | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOPĒJĀ RISKA POZĪCIJA | Datums | | MFI kods | |
| | LEI kods | |
| |
| Postenis | | IESTĀDES VEIDS | Riska pozīcijas apjoma avots | Riska pozīcijas apjoms | Piezīmes |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | KOPĒJĀ RISKA POZĪCIJA | (1), (2), (3) vai (4) | COREP C 02.00, 010 rinda | | |
| 020 | FILIĀĻU DAĻA neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs | (4) | COREP C06.02, 250 aile (SUM) | | |
| 021 | 1. iestāde | (4) | | | |
| . | 2. iestāde | (4) | | | |
| . | 3. iestāde | (4) | | | |
| N | N iestāde | (4) | | | |
| 030 | Uzraudzītās grupas KOPĒJĀS RISKA POZĪCIJAS APJOMS pēc FILIĀĻU DAĻAS atskaitīšanas neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs. Postenis 030 ir 010, atskaitot 020 | (4) | | | |
| Lūdzam aizpildīt šo veidni saskaņā ar atsevišķi sniegtajiem norādījumiem. |

MAKSU APRĒĶINĀŠANA

Pārskata periods

NOSAUKUMS

KOPĒJĀ RISKA POZĪCIJA

Datums

MFI kods

LEI kods

Postenis

IESTĀDES VEIDS

Riska pozīcijas apjoma avots

Riska pozīcijas apjoms

Piezīmes

010

020

030

040

010

KOPĒJĀ RISKA POZĪCIJA

(1), (2), (3) vai (4)

COREP C 02.00, 010 rinda

020

FILIĀĻU DAĻA neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs

(4)

COREP C06.02, 250 aile (SUM)

021

1. iestāde

(4)

.

2. iestāde

(4)

.

3. iestāde

(4)

N

N iestāde

(4)

030

Uzraudzītās grupas KOPĒJĀS RISKA POZĪCIJAS APJOMS pēc FILIĀĻU DAĻAS atskaitīšanas neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešajās valstīs. Postenis 030 ir 010, atskaitot 020

(4)

Lūdzam aizpildīt šo veidni saskaņā ar atsevišķi sniegtajiem norādījumiem.

---

II PIELIKUMS

| | MAKSU APRĒĶINĀŠANA | Atsauces periods | | NOSAUKUMS | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOPĒJIE AKTĪVI | Datums | | MFI kods | |
| | LEI kods | |
| |
| Postenis | | IESTĀDES VEIDS | Revidenta pārbaudes apliecinājums (Jā/Nē) | Kopējie aktīvi | Piezīmes |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | KOPĒJIE AKTĪVI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 51. pantu. | (1), (2), (3), (4), (5) | | | |
| 020 | KOPĒJIE AKTĪVI saskaņā ar šā lēmuma 7. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktu | (6) vai (7) | | | |
| 030 | KOPĒJIE AKTĪVI saskaņā ar šā lēmuma 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Postenis 030 ir 031, atskaitot 032, pievienojot 033, atskaitot 034 | (8) | | | |
| 031 | Visu grupas struktūrvienību iesaistītajās dalībvalstīs kopējie aktīvi | | | | |
| 032 | Grupas iekšējās pozīcijas uzraudzīto iestāžu starpā, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs (no pārskatu kopumiem, ko izmanto atlikumu likvidēšanai grupas pārskatu sniegšanas mērķiem) – izvēles | | | | |
| 033 | Nemateriālās vērtības, kas iekļautas uzraudzītās grupas mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos – obligāti | | | | |
| 034 | Filiāļu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešās valstīs, nemateriālās vērtības – izvēles | | | | |
| 040 | Tādas uzraudzītās iestādes vai uzraudzītās grupas kopējie aktīvi, kura klasificēta kā mazāk nozīmīga, pamatojoties uz ECB lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu saistībā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 70. panta 1. punktu un 71. pantu, kā arī Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta d) apakšpunktu. | (9) | | | |
| Lūdzam aizpildīt šo veidni saskaņā ar atsevišķi sniegtajiem norādījumiem. |

MAKSU APRĒĶINĀŠANA

Atsauces periods

NOSAUKUMS

KOPĒJIE AKTĪVI

Datums

MFI kods

LEI kods

Postenis

IESTĀDES VEIDS

Revidenta pārbaudes apliecinājums (Jā/Nē)

Kopējie aktīvi

Piezīmes

010

020

030

040

010

KOPĒJIE AKTĪVI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 51. pantu.

(1), (2), (3), (4), (5)

020

KOPĒJIE AKTĪVI saskaņā ar šā lēmuma 7. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktu

(6) vai (7)

030

KOPĒJIE AKTĪVI saskaņā ar šā lēmuma 7. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Postenis 030 ir 031, atskaitot 032, pievienojot 033, atskaitot 034

(8)

031

Visu grupas struktūrvienību iesaistītajās dalībvalstīs kopējie aktīvi

032

Grupas iekšējās pozīcijas uzraudzīto iestāžu starpā, kas veic uzņēmējdarbību iesaistītajās dalībvalstīs (no pārskatu kopumiem, ko izmanto atlikumu likvidēšanai grupas pārskatu sniegšanas mērķiem) – izvēles

033

Nemateriālās vērtības, kas iekļautas uzraudzītās grupas mātesuzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos – obligāti

034

Filiāļu, kas veic uzņēmējdarbību neiesaistītajās dalībvalstīs vai trešās valstīs, nemateriālās vērtības – izvēles

040

Tādas uzraudzītās iestādes vai uzraudzītās grupas kopējie aktīvi, kura klasificēta kā mazāk nozīmīga, pamatojoties uz ECB lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu saistībā ar Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 70. panta 1. punktu un 71. pantu, kā arī Regulas (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) 10. panta 3. punkta d) apakšpunktu.

(9)

Lūdzam aizpildīt šo veidni saskaņā ar atsevišķi sniegtajiem norādījumiem.

---

Labojumi

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/73

---

Labojums Padomes Lēmumā 2013/462/ES (2013. gada 22. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Gabonas Republiku

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 250, 2013. gada 20. septembris
  )

1. lappusē parakstā:

tekstu:

“Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON”

lasīt šādi:

“Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA”

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/73

---

Labojums Padomes Regulā (ES) Nr. 897/2013 (2013. gada 22. jūlijs) par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Eiropas Savienības un Gabonas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 250, 2013. gada 20. septembrī
  )

25. lappusē parakstā:

tekstu:

“Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON”

lasīt šādi:

“Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA”

---

| 28.3.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 84/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 84/74

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/12/EK (2004. gada 11. februāris), ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 47, 2004. gada 18. februāris
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 34. sējums, 3. lpp.)

6. lappusē 1. panta 8. punktā:

Tekstu:

“8.   Direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“21. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja atsaucas uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK (1)

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

lasīt šādi:

“8.   Direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“21. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK (2) 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

---

(1)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.”

1

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.”

2

---