# Službeni list L 79/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 79 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.25. ožujka 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 79

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.25. ožujka 2015.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2015/496 od 17. ožujka 2015. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 354/83 u pogledu pohranjivanja povijesnih arhiva institucija u Europskom sveučilišnom institutu u Firenci | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2015/496 od 17. ožujka 2015. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 354/83 u pogledu pohranjivanja povijesnih arhiva institucija u Europskom sveučilišnom institutu u Firenci

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/497 оd 20. ožujka 2015. o zabrani ribolova volina i raža u vodama Unije u zonama II.a i IV. za plovila koja plove pod zastavom Njemačke | 6 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/498 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupkom izdavanja odobrenja nadzornih tijela za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/499 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima koji se koriste za izdavanje odobrenja nadzornih tijela za uporabu stavki pomoćnih vlastitih sredstava u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 12 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/500 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima koje treba slijediti pri izdavanju odobrenja nadzornih tijela za primjenu uravnotežene prilagodbe u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 18 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 оd 24. ožujka 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana | 23 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/502 оd 24. ožujka 2015. o odobravanju pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kao dodatka hrani za mliječne krave (nositelj odobrenja Micro Bio-System Ltd) (
  1
  ) | 57 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/503 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 60 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/497 оd 20. ožujka 2015. o zabrani ribolova volina i raža u vodama Unije u zonama II.a i IV. za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

6

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/498 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupkom izdavanja odobrenja nadzornih tijela za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/499 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima koji se koriste za izdavanje odobrenja nadzornih tijela za uporabu stavki pomoćnih vlastitih sredstava u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

12

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/500 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima koje treba slijediti pri izdavanju odobrenja nadzornih tijela za primjenu uravnotežene prilagodbe u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

18

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 оd 24. ožujka 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana

23

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/502 оd 24. ožujka 2015. o odobravanju pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kao dodatka hrani za mliječne krave (nositelj odobrenja Micro Bio-System Ltd) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

57

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/503 оd 24. ožujka 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/1

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2015/496

od 17. ožujka 2015.

o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 354/83 u pogledu pohranjivanja povijesnih arhiva institucija u Europskom sveučilišnom institutu u Firenci

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 352.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | U skladu s Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom) br. 354/83 od 1. veljače 1983. o otvaranju za javnost povijesnih arhiva Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju (1), povijesni arhivi Unije čuvaju se i stavljaju na raspolaganje javnosti kad god je to moguće nakon isteka razdoblja od 30 godina. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom) br. 354/83 od 1. veljače 1983. o otvaranju za javnost povijesnih arhiva Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju (1), povijesni arhivi Unije čuvaju se i stavljaju na raspolaganje javnosti kad god je to moguće nakon isteka razdoblja od 30 godina.

| (2) | Obveza uspostave povijesnih arhiva i stavljanja tih arhiva na raspolaganje javnosti kad god je to moguće primjenjuje se na svaku od institucija iz Uredbe (EEZ, Euratom) br. 354/83 („institucije”) prema uvjetima određenima u navedenoj uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Obveza uspostave povijesnih arhiva i stavljanja tih arhiva na raspolaganje javnosti kad god je to moguće primjenjuje se na svaku od institucija iz Uredbe (EEZ, Euratom) br. 354/83 („institucije”) prema uvjetima određenima u navedenoj uredbi.

| (3) | Uredbom (EEZ, Euratom) br. 354/83 određuje se da institucije mogu svoju arhivsku građu držati na bilo kojem mjestu koje smatraju najprikladnijim za tu svrhu. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EEZ, Euratom) br. 354/83 određuje se da institucije mogu svoju arhivsku građu držati na bilo kojem mjestu koje smatraju najprikladnijim za tu svrhu.

| (4) | Europski parlament, Vijeće i Komisija donijeli su 1984. odluku o pohranjivanju svojih povijesnih arhiva u Europskom sveučilišnom institutu (EUI) u Firenci, gdje su stavljeni na raspolaganje javnosti. U tu je svrhu 17. prosinca 1984. potpisan ugovor između Europskih zajednica, koje je predstavljala Komisija, i EUI-ja („ugovor o pohrani”). |
| --- | --- |

(4)

Europski parlament, Vijeće i Komisija donijeli su 1984. odluku o pohranjivanju svojih povijesnih arhiva u Europskom sveučilišnom institutu (EUI) u Firenci, gdje su stavljeni na raspolaganje javnosti. U tu je svrhu 17. prosinca 1984. potpisan ugovor između Europskih zajednica, koje je predstavljala Komisija, i EUI-ja („ugovor o pohrani”).

| (5) | Europski gospodarski i socijalni odbor i Europski revizorski sud nakon toga su se složili da će se pridržavati uvjetâ iz ugovora o pohrani. Europska investicijska banka pohranjuje svoje povijesne arhive u EUI-ju u skladu sa zasebnom konvencijom s EUI-jem potpisanom 1. srpnja 2005. i u skladu s Pravilnikom o povijesnim arhivima koji je Upravljački odbor Banke usvojio 7. listopada 2005. (2). |
| --- | --- |

(5)

Europski gospodarski i socijalni odbor i Europski revizorski sud nakon toga su se složili da će se pridržavati uvjetâ iz ugovora o pohrani. Europska investicijska banka pohranjuje svoje povijesne arhive u EUI-ju u skladu sa zasebnom konvencijom s EUI-jem potpisanom 1. srpnja 2005. i u skladu s Pravilnikom o povijesnim arhivima koji je Upravljački odbor Banke usvojio 7. listopada 2005. (2).

| (6) | Talijanska vlada stavila je EUI-ju trajno i bez naknade na raspolaganje odgovarajući prostor kako bi se osiguralo da se pohranjeni arhivi očuvaju i zaštite u skladu s priznatim međunarodnim standardima te kako bi se osigurala mogućnost konzultiranja arhivâ na licu mjesta. |
| --- | --- |

(6)

Talijanska vlada stavila je EUI-ju trajno i bez naknade na raspolaganje odgovarajući prostor kako bi se osiguralo da se pohranjeni arhivi očuvaju i zaštite u skladu s priznatim međunarodnim standardima te kako bi se osigurala mogućnost konzultiranja arhivâ na licu mjesta.

| (7) | Svrha pohranjivanja povijesnih arhiva institucija u EUI-ju jest omogućavanje pristupa tim arhivima na jednom mjestu, promicanje konzultiranja tih arhiva i poticanje istraživanja povijesti europske integracije i europskih institucija. EUI je priznat centar akademskog istraživanja i učenja s težištem na Europi i europskoj integraciji. Posjeduje gotovo 30 godina iskustva u upravljanju povijesnim arhivima Unije, pruža najsuvremenije prostore za pohranu i istraživanje izgrađene izričito u svrhu čuvanja i konzultiranja tih arhiva te ima međunarodni ugled kao centar za te arhive. |
| --- | --- |

(7)

Svrha pohranjivanja povijesnih arhiva institucija u EUI-ju jest omogućavanje pristupa tim arhivima na jednom mjestu, promicanje konzultiranja tih arhiva i poticanje istraživanja povijesti europske integracije i europskih institucija. EUI je priznat centar akademskog istraživanja i učenja s težištem na Europi i europskoj integraciji. Posjeduje gotovo 30 godina iskustva u upravljanju povijesnim arhivima Unije, pruža najsuvremenije prostore za pohranu i istraživanje izgrađene izričito u svrhu čuvanja i konzultiranja tih arhiva te ima međunarodni ugled kao centar za te arhive.

| (8) | Daljnje pohranjivanje povijesnih arhiva institucija u EUI-ju trebalo bi uključiti u zakonodavstvo Unije kako bi se odražavala uloga EUI-ja kao partnera institucija u upravljanju njihovim povijesnim arhivima. |
| --- | --- |

(8)

Daljnje pohranjivanje povijesnih arhiva institucija u EUI-ju trebalo bi uključiti u zakonodavstvo Unije kako bi se odražavala uloga EUI-ja kao partnera institucija u upravljanju njihovim povijesnim arhivima.

| (9) | Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na sve institucije i ne bi smjela promijeniti njihovu obvezu da otvore svoje povijesne arhive javnosti, kao niti vlasništvo svake institucije nad svojim povijesnim arhivima. |
| --- | --- |

(9)

Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na sve institucije i ne bi smjela promijeniti njihovu obvezu da otvore svoje povijesne arhive javnosti, kao niti vlasništvo svake institucije nad svojim povijesnim arhivima.

| (10) | Međutim, posebna priroda aktivnosti Suda Europske unije (SEU) i Europske središnje banke (ESB) opravdava njihovo isključenje iz obveze pohranjivanja svojih povijesnih arhiva u EUI-ju koja je određena ovom Uredbom. SEU i ESB mogu pohraniti svoje povijesne arhive u EUI-ju na dobrovoljnoj osnovi. |
| --- | --- |

(10)

Međutim, posebna priroda aktivnosti Suda Europske unije (SEU) i Europske središnje banke (ESB) opravdava njihovo isključenje iz obveze pohranjivanja svojih povijesnih arhiva u EUI-ju koja je određena ovom Uredbom. SEU i ESB mogu pohraniti svoje povijesne arhive u EUI-ju na dobrovoljnoj osnovi.

| (11) | Institucije i EUI trebali bi, tamo gdje je to moguće, povijesne arhive staviti na raspolaganje javnosti u digitaliziranom i digitalnom obliku kako bi olakšali konzultiranje tih arhiva na internetu. |
| --- | --- |

(11)

Institucije i EUI trebali bi, tamo gdje je to moguće, povijesne arhive staviti na raspolaganje javnosti u digitaliziranom i digitalnom obliku kako bi olakšali konzultiranje tih arhiva na internetu.

| (12) | Osobni podaci koji se nalaze u povijesnim arhivima Unije pohranjenima u EUI-ju trebali bi se obrađivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (3). |
| --- | --- |

(12)

Osobni podaci koji se nalaze u povijesnim arhivima Unije pohranjenima u EUI-ju trebali bi se obrađivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (3).

| (13) | Komisija se savjetovala s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u vezi sa zakonodavnim prijedlogom koji je doveo do ove Uredbe, u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001, te je on dao mišljenje o tom prijedlogu 10. listopada 2012. (4). |
| --- | --- |

(13)

Komisija se savjetovala s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u vezi sa zakonodavnim prijedlogom koji je doveo do ove Uredbe, u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001, te je on dao mišljenje o tom prijedlogu 10. listopada 2012. (4).

| (14) | Detaljne odredbe o upravljanju povijesnim arhivima u EUI-ju, uključujući o njihovom pohranjivanju, pristupu i javnom konzultiranju, kao i o međusobnim ulogama i odgovornostima institucija i EUI-ja, trebalo bi utvrditi okvirnim sporazumom o partnerstvu. |
| --- | --- |

(14)

Detaljne odredbe o upravljanju povijesnim arhivima u EUI-ju, uključujući o njihovom pohranjivanju, pristupu i javnom konzultiranju, kao i o međusobnim ulogama i odgovornostima institucija i EUI-ja, trebalo bi utvrditi okvirnim sporazumom o partnerstvu.

| (15) | Troškove upravljanja povijesnim arhivima Unije od strane EUI-ja trebalo bi financirati iz općeg proračuna Unije i te bi troškove trebale snositi sve institucije koje pohranjuju građu. |
| --- | --- |

(15)

Troškove upravljanja povijesnim arhivima Unije od strane EUI-ja trebalo bi financirati iz općeg proračuna Unije i te bi troškove trebale snositi sve institucije koje pohranjuju građu.

| (16) | Uredbu (EEZ, Euratom) br. 354/83 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(16)

Uredbu (EEZ, Euratom) br. 354/83 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EEZ, Euratom) br. 354/83 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 8. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Svaka institucija, osim Suda Europske unije (SEU) i Europske središnje banke (ESB), pohranjuje u Europskom sveučilišnom institutu (EUI) u Firenci dokumente koji su dio njezinih povijesnih arhiva i koje je otvorila javnosti u skladu s ovom Uredbom. Pohranjivanje se odvija u skladu s Prilogom.
  Neovisno o prvom podstavku, institucije koje pohranjuju građu mogu zbog pravnih ili administrativnih razloga isključiti pohranjivanje nekih originalnih dokumenata u EUI-ju. U tom slučaju one pohranjuju kopiju takvih dokumenata u mikroobliku ili u digitalnom obliku.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Svaka institucija, osim Suda Europske unije (SEU) i Europske središnje banke (ESB), pohranjuje u Europskom sveučilišnom institutu (EUI) u Firenci dokumente koji su dio njezinih povijesnih arhiva i koje je otvorila javnosti u skladu s ovom Uredbom. Pohranjivanje se odvija u skladu s Prilogom.

Neovisno o prvom podstavku, institucije koje pohranjuju građu mogu zbog pravnih ili administrativnih razloga isključiti pohranjivanje nekih originalnih dokumenata u EUI-ju. U tom slučaju one pohranjuju kopiju takvih dokumenata u mikroobliku ili u digitalnom obliku.”

| (b) | dodaju se sljedeći stavci:
  „3.   SEU i ESB mogu pohraniti svoje povijesne arhive u EUI-ju na dobrovoljnoj osnovi.
  4.   Institucije koje pohranjuju građu zadržavaju vlasništvo nad svojim arhivima, kao i isključivu odgovornost za sastav dokumenata i spisa koji se pohranjuju ili se na drugi način stavljaju na raspolaganje EUI-ju.
  5.   Pohranjivanje povijesnih arhiva institucija u EUI-ju ne utječe na zaštitu arhivâ kako je predviđeno člankom 2. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.
  6.   EUI osigurava čuvanje i zaštitu pohranjenih arhiva. Navedeno čuvanje i zaštita odvijaju se u skladu s priznatim međunarodnim standardima fizičke zaštite arhivâ i barem poštuju tehnička i sigurnosna pravila koja odgovaraju onima koja se upotrebljavaju za zaštitu i upravljanje javnim arhivima u Italiji. U tu svrhu, pohranjeni dokumenti čuvaju se u namjenski izgrađenom spremištu.
  7.   EUI snosi isključivu odgovornost za osoblje čiji je zadatak upravljanje povijesnim arhivima Unije pohranjenima u EUI-ju. EUI osigurava da osoblje zaduženo za upravljanje povijesnim arhivima ima potrebne stručne kvalifikacije nužne za obavljanje posla u tom području.
  8.   Svaka institucija koja pohranjuje građu ima pravo primati informacije u vezi s upravljanjem EUI-ja njezinim arhivima i provoditi inspekciju arhivâ koje je tamo pohranila.
  9.   EUI stavlja na raspolaganje javnosti povijesne arhive koje primi na temelju stavaka 1. i 3. Institucije također mogu staviti javnosti na raspolaganje kopiju istih povijesnih arhiva.
  10.   Troškovi upravljanja povijesnim arhivima Unije financiraju se doprinosima svih institucija koje pohranjuju građu odgovarajućoj proračunskoj liniji, u granicama godišnjih odobrenih sredstava koja je proračunsko tijelo stavilo na raspolaganje u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (5). Takvi financijski doprinosi ne pokrivaju troškove povezane s stavljanjem na raspolaganje i adaptacijom zgrada i spremištâ za smještaj arhivâ i osoblja.
  Iznos doprinosa iz prvog podstavka proporcionalan je veličini planova radnih mjesta pojedinih institucija koje pohranjuju građu. Svaki doprinos ponovno se obračunava kad god dodatne institucije započnu pohranjivati svoje povijesne arhive u EUI-ju ili barem svakih pet godina.
  11.   EUI djeluje kao izvršitelj obrade u skladu s člankom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, prema uputama institucija koje pohranjuju građu. EUI sve osobne podatke sadržane u povijesnim arhivima institucija obrađuje u skladu s jamstvima utvrđenima u toj Uredbi.
  12.   Europski nadzornik za zaštitu podataka zadržava nadzorne ovlasti nad institucijama u pogledu obrade osobnih podataka sadržanih u povijesnim arhivima pohranjenima u EUI-ju.. |
| --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeći stavci:

„3.   SEU i ESB mogu pohraniti svoje povijesne arhive u EUI-ju na dobrovoljnoj osnovi.

4.   Institucije koje pohranjuju građu zadržavaju vlasništvo nad svojim arhivima, kao i isključivu odgovornost za sastav dokumenata i spisa koji se pohranjuju ili se na drugi način stavljaju na raspolaganje EUI-ju.

5.   Pohranjivanje povijesnih arhiva institucija u EUI-ju ne utječe na zaštitu arhivâ kako je predviđeno člankom 2. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.

6.   EUI osigurava čuvanje i zaštitu pohranjenih arhiva. Navedeno čuvanje i zaštita odvijaju se u skladu s priznatim međunarodnim standardima fizičke zaštite arhivâ i barem poštuju tehnička i sigurnosna pravila koja odgovaraju onima koja se upotrebljavaju za zaštitu i upravljanje javnim arhivima u Italiji. U tu svrhu, pohranjeni dokumenti čuvaju se u namjenski izgrađenom spremištu.

7.   EUI snosi isključivu odgovornost za osoblje čiji je zadatak upravljanje povijesnim arhivima Unije pohranjenima u EUI-ju. EUI osigurava da osoblje zaduženo za upravljanje povijesnim arhivima ima potrebne stručne kvalifikacije nužne za obavljanje posla u tom području.

8.   Svaka institucija koja pohranjuje građu ima pravo primati informacije u vezi s upravljanjem EUI-ja njezinim arhivima i provoditi inspekciju arhivâ koje je tamo pohranila.

9.   EUI stavlja na raspolaganje javnosti povijesne arhive koje primi na temelju stavaka 1. i 3. Institucije također mogu staviti javnosti na raspolaganje kopiju istih povijesnih arhiva.

10.   Troškovi upravljanja povijesnim arhivima Unije financiraju se doprinosima svih institucija koje pohranjuju građu odgovarajućoj proračunskoj liniji, u granicama godišnjih odobrenih sredstava koja je proračunsko tijelo stavilo na raspolaganje u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (5). Takvi financijski doprinosi ne pokrivaju troškove povezane s stavljanjem na raspolaganje i adaptacijom zgrada i spremištâ za smještaj arhivâ i osoblja.

Iznos doprinosa iz prvog podstavka proporcionalan je veličini planova radnih mjesta pojedinih institucija koje pohranjuju građu. Svaki doprinos ponovno se obračunava kad god dodatne institucije započnu pohranjivati svoje povijesne arhive u EUI-ju ili barem svakih pet godina.

11.   EUI djeluje kao izvršitelj obrade u skladu s člankom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, prema uputama institucija koje pohranjuju građu. EUI sve osobne podatke sadržane u povijesnim arhivima institucija obrađuje u skladu s jamstvima utvrđenima u toj Uredbi.

12.   Europski nadzornik za zaštitu podataka zadržava nadzorne ovlasti nad institucijama u pogledu obrade osobnih podataka sadržanih u povijesnim arhivima pohranjenima u EUI-ju.

| 2. | Članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Svaka institucija donosi unutarnja pravila za primjenu ove Uredbe. Ona uključuju pravila za čuvanje i otvaranje za javnost povijesnih arhiva i pravila o zaštiti osobnih podataka sadržanih u njima. Kad god je to moguće, institucije stavljaju svoje arhive na raspolaganje javnosti elektroničkim putem, uključujući digitalizirane i izvorno digitalne arhive, te olakšavaju njihovo konzultiranje na internetu. One također čuvaju dokumente koji su dostupni u oblicima koji zadovoljavaju posebne potrebe (poput Brailleova pisma, velikog teksta ili snimaka).”; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Svaka institucija donosi unutarnja pravila za primjenu ove Uredbe. Ona uključuju pravila za čuvanje i otvaranje za javnost povijesnih arhiva i pravila o zaštiti osobnih podataka sadržanih u njima. Kad god je to moguće, institucije stavljaju svoje arhive na raspolaganje javnosti elektroničkim putem, uključujući digitalizirane i izvorno digitalne arhive, te olakšavaju njihovo konzultiranje na internetu. One također čuvaju dokumente koji su dostupni u oblicima koji zadovoljavaju posebne potrebe (poput Brailleova pisma, velikog teksta ili snimaka).”

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „3.   Komisija u ime institucija koje pohranjuju građu sklapa okvirni sporazum o partnerstvu s EUI-jem. Taj okvirni sporazum o partnerstvu uključuje detaljne odredbe o međusobnim ulogama i odgovornostima institucija i EUI-ja za upravljanje povijesnim arhivima Unije, uključujući njihovo pohranjivanje, čuvanje, pristup i javno konzultiranje.”. |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Komisija u ime institucija koje pohranjuju građu sklapa okvirni sporazum o partnerstvu s EUI-jem. Taj okvirni sporazum o partnerstvu uključuje detaljne odredbe o međusobnim ulogama i odgovornostima institucija i EUI-ja za upravljanje povijesnim arhivima Unije, uključujući njihovo pohranjivanje, čuvanje, pristup i javno konzultiranje.”

| 3. | Tekst u Prilogu dodaje se, kao Prilog, Uredbi (EEZ, Euratom) br. 354/83. |
| --- | --- |

3.

Tekst u Prilogu dodaje se, kao Prilog, Uredbi (EEZ, Euratom) br. 354/83.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. ožujka 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  SL L 43, 15.2.1983., str. 1.

1

(2)  SL C 289, 22.11.2005., str. 12.

2

(3)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

3

(4)  SL C 28, 30.1.2013., str. 9.

4

(5)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.”

5

---

PRILOG

„PRILOG

ODREDBE O POHRANJIVANJU POVIJESNIH ARHIVA INSTITUCIJA U EUROPSKOM SVEUČILIŠNOM INSTITUTU U FIRENCI

| 1. | U slučaju arhiva koji nisu u digitalnom obliku, originalni dokumenti pohranjuju se u EUI-ju u svrhu trajnog čuvanja, zajedno s njihovom kopijom u mikroobliku i/ili digitalnom obliku.
  U slučaju digitalnih arhiva, EUI ima trajan pristup dokumentima na način koji mu dopušta da ispuni svoju obvezu da povijesne arhive učini dostupnima javnosti s jedinstvenog mjesta i da promiče njihovo konzultiranje. Institucije iz kojih građa potječe zadržavaju odgovornost za trajno čuvanje svojih digitalnih arhiva. |
| --- | --- |

1.

U slučaju arhiva koji nisu u digitalnom obliku, originalni dokumenti pohranjuju se u EUI-ju u svrhu trajnog čuvanja, zajedno s njihovom kopijom u mikroobliku i/ili digitalnom obliku.

U slučaju digitalnih arhiva, EUI ima trajan pristup dokumentima na način koji mu dopušta da ispuni svoju obvezu da povijesne arhive učini dostupnima javnosti s jedinstvenog mjesta i da promiče njihovo konzultiranje. Institucije iz kojih građa potječe zadržavaju odgovornost za trajno čuvanje svojih digitalnih arhiva.

| 2. | Pohranjivanje se odvija u godišnjim obrocima i koliko je moguće u skladu s normalnim postupcima institucija za obradu arhivske građe. |
| --- | --- |

2.

Pohranjivanje se odvija u godišnjim obrocima i koliko je moguće u skladu s normalnim postupcima institucija za obradu arhivske građe.

| 3. | EUI ne mijenja klasifikaciju arhivske građe koju su ustanovile institucije koje pohranjuju građu te ne uklanja niti mijenja dokumente ili spise. |
| --- | --- |

3.

EUI ne mijenja klasifikaciju arhivske građe koju su ustanovile institucije koje pohranjuju građu te ne uklanja niti mijenja dokumente ili spise.

| 4. | EUI vraća institucijama koje pohranjuju građu originale svih pohranjenih dokumenata i spisa na zahtjev tih institucija. Institucije koje pohranjuju građu vraćaju originale EUI-ju čim više nemaju potrebu za njima. |
| --- | --- |

4.

EUI vraća institucijama koje pohranjuju građu originale svih pohranjenih dokumenata i spisa na zahtjev tih institucija. Institucije koje pohranjuju građu vraćaju originale EUI-ju čim više nemaju potrebu za njima.

| 5. | EUI odmah obavješćuje institucije koje pohranjuju građu o svim okolnostima koje bi mogle ugroziti nepovredivost arhiva koje su pohranile.” |
| --- | --- |

5.

EUI odmah obavješćuje institucije koje pohranjuju građu o svim okolnostima koje bi mogle ugroziti nepovredivost arhiva koje su pohranile.”

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/497

оd 20. ožujka 2015.

o zabrani ribolova volina i raža u vodama Unije u zonama II.a i IV. za plovila koja plove pod zastavom Njemačke

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. ožujka 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Glavna direktorica za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/104 od 19. siječnja 2015. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014 (SL L 22, 28.1.2015., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 03/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Njemačka |
| Stok | SRX/2AC4-C |
| Vrsta | Voline i raže (Rajiformes) |
| Zona | vode Unije u zonama II.a i IV. |
| Datum zabrane | 6.3.2015. |

Br.

03/TQ104

Država članica

Njemačka

Stok

SRX/2AC4-C

Vrsta

Voline i raže (Rajiformes)

Zona

vode Unije u zonama II.a i IV.

Datum zabrane

6.3.2015.

---

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/498

оd 24. ožujka 2015.

o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupkom izdavanja odobrenja nadzornih tijela za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 111. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala bi pripremiti zahtjeve za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo na razborit i realan način, a ti bi zahtjevi trebali sadržavati sve bitne činjenice potrebne za procjenu koju provode nadzorna tijela. Trebali bi sadržavati i procjenu o tome na koji će se način ispuniti kriteriji potpunosti, točnosti i primjerenosti podataka. |
| --- | --- |

(1)

Društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala bi pripremiti zahtjeve za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo na razborit i realan način, a ti bi zahtjevi trebali sadržavati sve bitne činjenice potrebne za procjenu koju provode nadzorna tijela. Trebali bi sadržavati i procjenu o tome na koji će se način ispuniti kriteriji potpunosti, točnosti i primjerenosti podataka.

| (2) | Trebalo bi utvrditi informacije koje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje treba uključiti u svoj zahtjev kako bi se osiguralo da nadzorna tijela donose odluke na dosljednoj osnovi. |
| --- | --- |

(2)

Trebalo bi utvrditi informacije koje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje treba uključiti u svoj zahtjev kako bi se osiguralo da nadzorna tijela donose odluke na dosljednoj osnovi.

| (3) | Zahtjev za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo strateška je odluka u cilju upravljanja rizikom i planiranja kapitala. Na temelju krajnje odgovornosti upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela u pogledu usklađenosti sa zakonima i drugim propisima kako je utvrđeno člankom 40. Direktive 2009/138/EZ, trebalo bi detaljno razmotriti njihovo sudjelovanje u postupku odlučivanja o zahtjevu. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo strateška je odluka u cilju upravljanja rizikom i planiranja kapitala. Na temelju krajnje odgovornosti upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela u pogledu usklađenosti sa zakonima i drugim propisima kako je utvrđeno člankom 40. Direktive 2009/138/EZ, trebalo bi detaljno razmotriti njihovo sudjelovanje u postupku odlučivanja o zahtjevu.

| (4) | Trebalo bi utvrditi pravila kako bi se nadzornim tijelima omogućilo donošenje prikladnih postupaka. Trebalo bi propisati detaljna pravila o procjeni i odobrenju zahtjeva od strane nadzornih tijela. Ona bi se trebala prilagoditi razmjerno složenosti zahtjeva radi upravljanja postupkom odobravanja. Ako je prilagođen razmjerno složenosti, postupak odobravanja može trajati manje od šest mjeseci. |
| --- | --- |

(4)

Trebalo bi utvrditi pravila kako bi se nadzornim tijelima omogućilo donošenje prikladnih postupaka. Trebalo bi propisati detaljna pravila o procjeni i odobrenju zahtjeva od strane nadzornih tijela. Ona bi se trebala prilagoditi razmjerno složenosti zahtjeva radi upravljanja postupkom odobravanja. Ako je prilagođen razmjerno složenosti, postupak odobravanja može trajati manje od šest mjeseci.

| (5) | Odluka o podnošenju zahtjeva za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo ne bi trebala biti potaknuta samo smanjenjem kapitalnog zahtjeva. Uporaba parametara specifičnih za određeno društvo ne bi međutim trebala spriječiti društvo da ponovno primjenjuje standardne parametre ako parametri specifični za određeno društvo više ne odražavaju profil rizičnosti društva, a u tom slučaju društvo bi trebalo obavijestiti nadzorno tijelo o razlozima zbog kojih ti parametri više nisu primjereni. |
| --- | --- |

(5)

Odluka o podnošenju zahtjeva za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo ne bi trebala biti potaknuta samo smanjenjem kapitalnog zahtjeva. Uporaba parametara specifičnih za određeno društvo ne bi međutim trebala spriječiti društvo da ponovno primjenjuje standardne parametre ako parametri specifični za određeno društvo više ne odražavaju profil rizičnosti društva, a u tom slučaju društvo bi trebalo obavijestiti nadzorno tijelo o razlozima zbog kojih ti parametri više nisu primjereni.

| (6) | U postupcima izdavanja odobrenja predviđa se stalna razmjena obavijesti između nadzornih tijela i društava za osiguranje i reosiguranje. To uključuje razmjenu obavijesti prije podnošenja službenog zahtjeva nadzornom tijelu i nakon odobravanja zahtjeva u okviru postupka nadzornog pregleda. Takva je stalna razmjena obavijesti potrebna kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na relevantnim i ažuriranim informacijama. |
| --- | --- |

(6)

U postupcima izdavanja odobrenja predviđa se stalna razmjena obavijesti između nadzornih tijela i društava za osiguranje i reosiguranje. To uključuje razmjenu obavijesti prije podnošenja službenog zahtjeva nadzornom tijelu i nakon odobravanja zahtjeva u okviru postupka nadzornog pregleda. Takva je stalna razmjena obavijesti potrebna kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na relevantnim i ažuriranim informacijama.

| (7) | U okviru postupka izdavanja odobrenja nadzorna tijela trebala bi, među ostalim, procijeniti podatke koji se koriste za izračun parametara specifičnih za određeno društvo i trebala bi provjeriti jesu li korišteni podaci usklađeni s kriterijima koji se odnose na kvalitetu podataka utvrđenima člankom 219. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (2). Kako bi se ispunio kriterij potpunosti podataka iz članka 219. te Uredbe, društvo bi trebalo upotrebljavati vrijednosti parametara specifičnih za određeno društvo koje su dobivene uporabom odobrene metode s najnovijim relevantnim podacima. |
| --- | --- |

(7)

U okviru postupka izdavanja odobrenja nadzorna tijela trebala bi, među ostalim, procijeniti podatke koji se koriste za izračun parametara specifičnih za određeno društvo i trebala bi provjeriti jesu li korišteni podaci usklađeni s kriterijima koji se odnose na kvalitetu podataka utvrđenima člankom 219. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (2). Kako bi se ispunio kriterij potpunosti podataka iz članka 219. te Uredbe, društvo bi trebalo upotrebljavati vrijednosti parametara specifičnih za određeno društvo koje su dobivene uporabom odobrene metode s najnovijim relevantnim podacima.

| (8) | Društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu parametrima specifičnima za određeno društvo zamijeniti samo podskup standardnih parametara u okviru modula preuzetog rizika. To znači da će neki ulazni podaci koji se upotrebljavaju za izračun tih parametara biti slični ili isti kao ulazni podaci koji se upotrebljavaju za izračun tehničkih pričuva. |
| --- | --- |

(8)

Društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu parametrima specifičnima za određeno društvo zamijeniti samo podskup standardnih parametara u okviru modula preuzetog rizika. To znači da će neki ulazni podaci koji se upotrebljavaju za izračun tih parametara biti slični ili isti kao ulazni podaci koji se upotrebljavaju za izračun tehničkih pričuva.

| (9) | Pri podnošenju zahtjeva za odobrenje parametara specifičnih za određeno društvo, društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi, zbog povezanosti različitih zahtjeva za odobrenje u okviru Direktive 2009/138/EZ, obavijestiti nadzorno tijelo o ostalim zahtjevima u vezi sa stavkama iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koji su trenutačno u tijeku ili koji se predviđaju u sljedećih šest mjeseci. Takav je zahtjev potreban kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na transparentnim i nepristranim informacijama. |
| --- | --- |

(9)

Pri podnošenju zahtjeva za odobrenje parametara specifičnih za određeno društvo, društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi, zbog povezanosti različitih zahtjeva za odobrenje u okviru Direktive 2009/138/EZ, obavijestiti nadzorno tijelo o ostalim zahtjevima u vezi sa stavkama iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koji su trenutačno u tijeku ili koji se predviđaju u sljedećih šest mjeseci. Takav je zahtjev potreban kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na transparentnim i nepristranim informacijama.

| (10) | Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje. |
| --- | --- |

(10)

Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje.

| (11) | Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(11)

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (12) | Radi povećanja pravne sigurnosti u pogledu nadzornog sustava tijekom razdoblja postupnog uvođenja predviđenog u članku 308.a Direktive 2009/138/EZ, koje će početi 1. travnja 2015., važno je osigurati da ova Uredba stupi na snagu što prije, dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

(12)

Radi povećanja pravne sigurnosti u pogledu nadzornog sustava tijekom razdoblja postupnog uvođenja predviđenog u članku 308.a Direktive 2009/138/EZ, koje će početi 1. travnja 2015., važno je osigurati da ova Uredba stupi na snagu što prije, dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske Unije.

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zahtjev za izdavanje odobrenja za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo

1.   Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje nadzornom tijelu podnosi pisani zahtjev za izdavanje odobrenja za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo kojima se zamjenjuje podskup parametara standardne formule.

2.   Zahtjev se podnosi na jednom od službenih jezika država članice u kojoj društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje ima sjedište ili na jeziku koji je usuglašen s nadzornim tijelom.

3.   Zahtjev koji podnosi društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje sadržava sljedeće:

| (a) | dokumentirane dokaze o internom postupku odlučivanja društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje koji se odnosi na zahtjev; |
| --- | --- |

(a)

dokumentirane dokaze o internom postupku odlučivanja društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje koji se odnosi na zahtjev;

| (b) | točan početni datum od kada se zahtijeva uporaba parametara specifičnih za određeno društvo; |
| --- | --- |

(b)

točan početni datum od kada se zahtijeva uporaba parametara specifičnih za određeno društvo;

| (c) | podskup standardnih parametara za koje se zahtijeva zamjena s parametrom specifičnim za određeno društvo; |
| --- | --- |

(c)

podskup standardnih parametara za koje se zahtijeva zamjena s parametrom specifičnim za određeno društvo;

| (d) | za svaki segment primijenjenu standardiziranu metodu i vrijednost parametara specifičnih za određeno društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje koja je dobivena primjenom te metode; |
| --- | --- |

(d)

za svaki segment primijenjenu standardiziranu metodu i vrijednost parametara specifičnih za određeno društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje koja je dobivena primjenom te metode;

| (e) | izračun parametra specifičnog za određeno društvo koji društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranja namjerava upotrebljavati i informacije o prikladnosti izračuna; |
| --- | --- |

(e)

izračun parametra specifičnog za određeno društvo koji društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranja namjerava upotrebljavati i informacije o prikladnosti izračuna;

| (f) | dokaze o potpunosti, točnosti i primjerenosti podataka koji se upotrebljavaju za izračun parametara specifičnih za određeno društvo te njihovoj usklađenosti s uvjetima iz članka 219. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(f)

dokaze o potpunosti, točnosti i primjerenosti podataka koji se upotrebljavaju za izračun parametara specifičnih za određeno društvo te njihovoj usklađenosti s uvjetima iz članka 219. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35;

| (g) | obrazloženje da se svakom standardiziranom metodom za izračun parametra specifičnog za određeno društvo za pojedini segment dobiva najtočniji rezultat za ispunjenje zahtjeva iz članka 101. Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(g)

obrazloženje da se svakom standardiziranom metodom za izračun parametra specifičnog za određeno društvo za pojedini segment dobiva najtočniji rezultat za ispunjenje zahtjeva iz članka 101. Direktive 2009/138/EZ.

4.   Osim dokaza navedenih u stavku 3. u zahtjevu se navode i svi ostali zahtjevi za odobrenje stavki iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koje je društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje podnijelo ili koje predviđa podnijeti u sljedećih šest mjeseci, zajedno s odgovarajućim datumima podnošenja zahtjeva.

Članak 2.

Točnost rezultata

Pri dokazivanju točnosti rezultata društva za osiguranje i društva za reosiguranje procjenjuju je li standardizirana metoda primjerena za podatke društva, jesu li ispunjene njihove pretpostavke i jesu li podaci relevantni za profil rizičnosti društva.

Članak 3.

Procjena nadzornih tijela u pogledu odabira parametara i metode za izračun parametara

1.   Nadzorno tijelo procjenjuje odabir društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje u pogledu:

| (a) | parametara koje treba zamijeniti razmatrajući odgovaraju li parametri specifični za određeno društvo bolje profilu preuzetog rizika tog društva; |
| --- | --- |

(a)

parametara koje treba zamijeniti razmatrajući odgovaraju li parametri specifični za određeno društvo bolje profilu preuzetog rizika tog društva;

| (b) | segmenata za koje su parametri izračunani razmatrajući odgovaraju li parametri specifični za određeno društvo bolje profilu preuzetog rizika tog društva. |
| --- | --- |

(b)

segmenata za koje su parametri izračunani razmatrajući odgovaraju li parametri specifični za određeno društvo bolje profilu preuzetog rizika tog društva.

2.   Nadzorno tijelo procjenjuje obrazloženje društva u pogledu odabira standardizirane metode za izračun parametara specifičnih za određeno društvo. Pri provedbi procjene nadzorna tijela razmatraju jesu li pretpostavke o standardiziranim metodama ispunjene i jesu li podaci relevantni za profil rizičnosti društva.

Članak 4.

Procjena zahtjeva

1.   Nadzorno tijelo potvrđuje primitak zahtjeva društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje.

2.   U roku od 30 dana od primitka zahtjeva nadzorno tijelo potvrđuje smatra li se zahtjev potpunim. Nadzorno tijelo smatra da je zahtjev za izdavanje odobrenja za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo potpun ako on sadržava sve informacije i dokumentirane dokaze navedene u članku 1. stavcima 3. i 4. Ako nadzorno tijelo utvrdi da zahtjev nije potpun, ono odmah obavješćuje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje da rok za izdavanje odobrenja nije započeo i objašnjava zbog čega se zahtjev ne smatra potpunim.

3.   Ako je nadzorno tijelo potvrdilo potpunost zahtjeva, to ne sprječava nadzorno tijelo da zatraži dodatne informacije potrebne za provedbu procjene. U zahtjevu se navode potrebne dodatne informacije i razlozi zahtjeva.

4.   Procjena zahtjeva može uključivati zahtjev nadzornih tijela da se prilagodi način na koji društvo namjerava primijeniti parametre specifične za određeno društvo. Ako nadzorno tijelo utvrdi da bi se odobrenje za primjenu parametara specifičnih za određeno društvo moglo izdati pod uvjetom da se provedu prilagodbe, ono o potrebnim prilagodbama bez odgode obavješćuje u pisanom obliku društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje.

5.   Vrijeme od datuma kada nadzorno tijelo zatraži takve informacije ili prilagodbe do datuma kada nadzorno tijelo zaprimi te informacije ne uračunava se u šestomjesečno razdoblje navedeno u stavku 7.

6.   Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje obavješćuje nadzorno tijelo o svakoj promjeni pojedinosti zahtjeva. Ako društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje obavijesti nadzorno tijelo o promjeni zahtjeva, smatra se da je riječ o novom zahtjevu, osim u sljedećim slučajevima:

| (a) | promjena je rezultat zahtjeva nadzornog tijela da se dostave dodatne informacije ili izvrše prilagodbe; ili |
| --- | --- |

(a)

promjena je rezultat zahtjeva nadzornog tijela da se dostave dodatne informacije ili izvrše prilagodbe; ili

| (b) | nadzorno tijelo smatra da promjena ne utječe značajno na procjenu zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

nadzorno tijelo smatra da promjena ne utječe značajno na procjenu zahtjeva.

7.   Nadzorno tijelo osigurava da se odluka o zahtjevu donese u roku od šest mjeseci od primitka potpunog zahtjeva.

Članak 5.

Odlučivanje o zahtjevu

1.   Ako nadzorno tijelo odluči odbiti zahtjev, dužno je navesti razloge na temelju kojih je odluka donesena. Nadzorno tijelo odobrava zahtjev samo ako obrazloženje zamjene podskupa parametara standardne formule smatra zadovoljavajućim.

2.   Nakon što donese odluku o zahtjevu, nadzorno tijelo bez odgode o tome obavješćuje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje u pisanom obliku na jeziku na kojemu je zahtjev napisan.

3.   Nadzorno tijelo može izdati odobrenje zahtjeva u odnosu na neke, ali ne i sve segmente ili parametre navedene u zahtjevu.

Članak 6.

Opoziv odobrenja nadzornog tijela

Nadzorno tijelo može opozvati odobrenje za primjenu metode parametara specifičnih za određeno društvo koje je izdalo društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje kada:

| (a) | društvo kojemu je izdano odobrenje za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo više ne ispunjava uvjete iz članka 101. Direktive 2009/138/EZ i članaka 218., 219. i 220. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, |
| --- | --- |

(a)

društvo kojemu je izdano odobrenje za uporabu parametara specifičnih za određeno društvo više ne ispunjava uvjete iz članka 101. Direktive 2009/138/EZ i članaka 218., 219. i 220. Delegirane uredbe (EU) 2015/35,

| (b) | u valjano opravdanim okolnostima društvo za osiguranje odnosno za reosiguranje želi ponovno primjenjivati standardne parametre i nadzornom tijelu dostaviti zahtjev u kojem navodi razloge neprimjerenosti uporabe parametara specifičnih za određeno društvo i pruža dokumentirane dokaze u tu svrhu. |
| --- | --- |

(b)

u valjano opravdanim okolnostima društvo za osiguranje odnosno za reosiguranje želi ponovno primjenjivati standardne parametre i nadzornom tijelu dostaviti zahtjev u kojem navodi razloge neprimjerenosti uporabe parametara specifičnih za određeno društvo i pruža dokumentirane dokaze u tu svrhu.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

3

---

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/12

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/499

оd 24. ožujka 2015.

o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima koji se koriste za izdavanje odobrenja nadzornih tijela za uporabu stavki pomoćnih vlastitih sredstava u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 92. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Društva za osiguranje i reosiguranje trebala bi pripremiti zahtjeve za odobrenje stavki pomoćnih vlastitih sredstava na razborit i realan način. |
| --- | --- |

(1)

Društva za osiguranje i reosiguranje trebala bi pripremiti zahtjeve za odobrenje stavki pomoćnih vlastitih sredstava na razborit i realan način.

| (2) | Zahtjev za odobrenje stavke pomoćnih vlastitih sredstava strateška je odluka u cilju upravljanja rizikom i planiranja kapitala. Na temelju krajnje odgovornosti upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela u pogledu usklađenosti sa zakonima i drugim propisima kako je utvrđeno člankom 40. Direktive 2009/138/EZ, trebalo bi detaljno razmotriti njihovo sudjelovanje u postupku odlučivanja o zahtjevu. |
| --- | --- |

(2)

Zahtjev za odobrenje stavke pomoćnih vlastitih sredstava strateška je odluka u cilju upravljanja rizikom i planiranja kapitala. Na temelju krajnje odgovornosti upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela u pogledu usklađenosti sa zakonima i drugim propisima kako je utvrđeno člankom 40. Direktive 2009/138/EZ, trebalo bi detaljno razmotriti njihovo sudjelovanje u postupku odlučivanja o zahtjevu.

| (3) | Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi uključiti sve bitne činjenice potrebne za procjenu koju provodi nadzorno tijelo, uključujući procjenu društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje o tome kako bi stavka ispunila kriterije za stavku pomoćnih vlastitih sredstava, a u slučaju da se pozove da se plati, za razvrstavanje u stavku osnovnih vlastitih sredstava, kako bi nadzorno tijelo moglo donijeti pravodobne odluke na temelju primjerenih dokaza. |
| --- | --- |

(3)

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi uključiti sve bitne činjenice potrebne za procjenu koju provodi nadzorno tijelo, uključujući procjenu društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje o tome kako bi stavka ispunila kriterije za stavku pomoćnih vlastitih sredstava, a u slučaju da se pozove da se plati, za razvrstavanje u stavku osnovnih vlastitih sredstava, kako bi nadzorno tijelo moglo donijeti pravodobne odluke na temelju primjerenih dokaza.

| (4) | Trebalo bi utvrditi informacije koje društvo za osiguranje ili reosiguranje treba uključiti u svoj zahtjev kako bi se osiguralo da nadzorno tijelo donosi odluke na dosljednoj osnovi. |
| --- | --- |

(4)

Trebalo bi utvrditi informacije koje društvo za osiguranje ili reosiguranje treba uključiti u svoj zahtjev kako bi se osiguralo da nadzorno tijelo donosi odluke na dosljednoj osnovi.

| (5) | Pri podnošenju zahtjeva za odobrenje stavke pomoćnih vlastitih sredstava društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi, zbog povezanosti različitih zahtjeva za odobrenje u okviru Direktive 2009/138/EZ, obavijestiti nadzorno tijelo o ostalim zahtjevima u vezi sa stavkama iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koji su trenutačno u tijeku ili koji se predviđaju sljedećih šest mjeseci. Takav je zahtjev potreban kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na transparentnim i nepristranim informacijama. |
| --- | --- |

(5)

Pri podnošenju zahtjeva za odobrenje stavke pomoćnih vlastitih sredstava društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi, zbog povezanosti različitih zahtjeva za odobrenje u okviru Direktive 2009/138/EZ, obavijestiti nadzorno tijelo o ostalim zahtjevima u vezi sa stavkama iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koji su trenutačno u tijeku ili koji se predviđaju sljedećih šest mjeseci. Takav je zahtjev potreban kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na transparentnim i nepristranim informacijama.

| (6) | Smatra se da je osobito važna sposobnost nadzornih tijela i društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje da procijene status grupe drugih ugovornih strana kao da je riječ o jednoj drugoj ugovornoj strani u slučaju kada društvo za uzajamno osiguranje ili društvo koje djeluje po načelu uzajamnosti sadržava veliki broj homogenih članova koji nisu društva, a od kojih mogu zahtijevati dodatne doprinose. |
| --- | --- |

(6)

Smatra se da je osobito važna sposobnost nadzornih tijela i društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje da procijene status grupe drugih ugovornih strana kao da je riječ o jednoj drugoj ugovornoj strani u slučaju kada društvo za uzajamno osiguranje ili društvo koje djeluje po načelu uzajamnosti sadržava veliki broj homogenih članova koji nisu društva, a od kojih mogu zahtijevati dodatne doprinose.

| (7) | U postupku odobrenja pomoćnih vlastitih sredstava predviđa se stalna razmjena obavijesti između nadzornih tijela i društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje. To uključuje razmjenu obavijesti prije podnošenja službenog zahtjeva nadzornom tijelu i nakon odobravanja zahtjeva u okviru postupka nadzornog pregleda. Takva je stalna razmjena obavijesti potrebna kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na relevantnim i ažuriranim informacijama. |
| --- | --- |

(7)

U postupku odobrenja pomoćnih vlastitih sredstava predviđa se stalna razmjena obavijesti između nadzornih tijela i društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje. To uključuje razmjenu obavijesti prije podnošenja službenog zahtjeva nadzornom tijelu i nakon odobravanja zahtjeva u okviru postupka nadzornog pregleda. Takva je stalna razmjena obavijesti potrebna kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na relevantnim i ažuriranim informacijama.

| (8) | Kada društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje nadzornom tijelu dostavi obavijest o smanjenju sposobnosti odobrene stavke pomoćnih vlastitih sredstava da pokrije gubitke, nadzorno tijelo trebalo bi revidirati naniže odobreni iznos ili povući svoje odobrenje metode kako bi se osigurala usklađenost sa smanjenom sposobnosti za pokriće gubitaka. |
| --- | --- |

(8)

Kada društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje nadzornom tijelu dostavi obavijest o smanjenju sposobnosti odobrene stavke pomoćnih vlastitih sredstava da pokrije gubitke, nadzorno tijelo trebalo bi revidirati naniže odobreni iznos ili povući svoje odobrenje metode kako bi se osigurala usklađenost sa smanjenom sposobnosti za pokriće gubitaka.

| (9) | Na temelju članka 226. Direktive 2009/138/EZ grupi društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje dopušteno je podnijeti zahtjev za odobrenje stavke pomoćnih vlastitih sredstava u odnosu na posrednički osigurateljni holding ili posrednički mješoviti financijski holding. U tim bi se slučajevima ista pravila trebala primjenjivati na posrednički osigurateljni holding ili posrednički mješoviti financijski holding kao da je riječ o društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje. Isto bi se pravilo trebalo primijeniti u slučaju kada se na čelu grupe nalazi osigurateljni holding ili mješoviti financijski holding u skladu s člankom 235. Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(9)

Na temelju članka 226. Direktive 2009/138/EZ grupi društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje dopušteno je podnijeti zahtjev za odobrenje stavke pomoćnih vlastitih sredstava u odnosu na posrednički osigurateljni holding ili posrednički mješoviti financijski holding. U tim bi se slučajevima ista pravila trebala primjenjivati na posrednički osigurateljni holding ili posrednički mješoviti financijski holding kao da je riječ o društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje. Isto bi se pravilo trebalo primijeniti u slučaju kada se na čelu grupe nalazi osigurateljni holding ili mješoviti financijski holding u skladu s člankom 235. Direktive 2009/138/EZ.

| (10) | Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje. |
| --- | --- |

(10)

Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje.

| (11) | Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(11)

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

| (12) | Radi povećanja pravne sigurnosti u pogledu nadzornog sustava tijekom razdoblja postupnog uvođenja predviđenog u članku 308.a Direktive 2009/138/EZ, koje će započeti 1. travnja 2015., važno je osigurati da ova Uredba stupi na snagu što prije, dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske Unije, |
| --- | --- |

(12)

Radi povećanja pravne sigurnosti u pogledu nadzornog sustava tijekom razdoblja postupnog uvođenja predviđenog u članku 308.a Direktive 2009/138/EZ, koje će započeti 1. travnja 2015., važno je osigurati da ova Uredba stupi na snagu što prije, dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske Unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Opće značajke zahtjeva

1.   Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje nadzornom tijelu podnosi pisani zahtjev za odobrenje svake stavke pomoćnih vlastitih sredstava.

2.   Zahtjev se podnosi na jednom od službenih jezika država članice u kojoj društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje ima sjedište ili na jeziku koji je usuglašen s nadzornim tijelom.

3.   Zahtjev sadržava popratno pismo i popratne dokaze.

Članak 2.

Popratno pismo

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje dostavlja popratno pismo. U popratnom pismu potvrđuje se sljedeće:

| (a) | svi su pravni ili ugovorni uvjeti kojima se uređuje stavka pomoćnih vlastitih sredstava ili povezani sporazumi nedvosmisleni i jasno definirani; |
| --- | --- |

(a)

svi su pravni ili ugovorni uvjeti kojima se uređuje stavka pomoćnih vlastitih sredstava ili povezani sporazumi nedvosmisleni i jasno definirani;

| (b) | iznos koji je u zahtjevu pripisan stavki pomoćnih vlastitih sredstava u skladu je s člankom 90. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(b)

iznos koji je u zahtjevu pripisan stavki pomoćnih vlastitih sredstava u skladu je s člankom 90. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ;

| (c) | ekonomski sadržaj stavke pomoćnih vlastitih sredstava u potpunosti je sadržan u zahtjevu, te kako stavka postaje osnovno vlastito sredstvo nakon što je pozvana da se plati; |
| --- | --- |

(c)

ekonomski sadržaj stavke pomoćnih vlastitih sredstava u potpunosti je sadržan u zahtjevu, te kako stavka postaje osnovno vlastito sredstvo nakon što je pozvana da se plati;

| (d) | društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje smatra da je stavka pomoćnih vlastitih sredstava u skladu s kriterijima za razvrstavanje vlastitih sredstava uzimajući u obzir vjerojatna buduća kretanja i okolnosti na datum podnošenja zahtjeva; |
| --- | --- |

(d)

društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje smatra da je stavka pomoćnih vlastitih sredstava u skladu s kriterijima za razvrstavanje vlastitih sredstava uzimajući u obzir vjerojatna buduća kretanja i okolnosti na datum podnošenja zahtjeva;

| (e) | nisu izostavljene činjenice koje bi, da su mu bile poznate, mogle utjecati na odluku nadzornog tijela u pogledu odobrenja stavke pomoćnih vlastitih sredstava, iznosa za koji se izdaje odobrenje za stavku ili razdoblja u kojem se primjenjuje odobrenje metode izračuna. |
| --- | --- |

(e)

nisu izostavljene činjenice koje bi, da su mu bile poznate, mogle utjecati na odluku nadzornog tijela u pogledu odobrenja stavke pomoćnih vlastitih sredstava, iznosa za koji se izdaje odobrenje za stavku ili razdoblja u kojem se primjenjuje odobrenje metode izračuna.

U popratnom pismu navode se i ostali zahtjevi za izdavanje odobrenja bilo koje stavke iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koje je društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje podnijelo ili koje trenutačno predviđa podnijeti u sljedećih šest mjeseci, zajedno s odgovarajućim datumima podnošenja zahtjeva.

Članak 3.

Popratni dokazi u pogledu iznosa ili metode

U zahtjevu koji podnosi društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje traži se odobrenje konkretnog novčanog iznosa stavke pomoćnih vlastitih sredstava ili metode kojom se utvrđuje iznos stavke pomoćnih vlastitih sredstava.

Ako društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje zatraži odobrenje konkretnog novčanog iznosa, zahtjev mora sadržavati objašnjenje izračuna iznosa na temelju razboritih i realnih pretpostavki u skladu s člankom 90. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ.

Ako društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje zatraži odobrenje metode izračuna, ono je dužno dostaviti sljedeće informacije:

| (a) | objašnjenje metode i na koji način se njome odražava sposobnost stavke pomoćnih vlastitih sredstava za pokriće gubitaka; |
| --- | --- |

(a)

objašnjenje metode i na koji način se njome odražava sposobnost stavke pomoćnih vlastitih sredstava za pokriće gubitaka;

| (b) | opis svih pretpostavki na kojima se metoda temelji te koliko su te pretpostavke razborite i realne; |
| --- | --- |

(b)

opis svih pretpostavki na kojima se metoda temelji te koliko su te pretpostavke razborite i realne;

| (c) | očekivani početni iznos stavke koji je izračunan u skladu s metodom i obrazloženje tog iznosa; |
| --- | --- |

(c)

očekivani početni iznos stavke koji je izračunan u skladu s metodom i obrazloženje tog iznosa;

| (d) | objašnjenje postupaka validacije koje će društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje primijeniti kako bi osiguralo da rezultati metode i dalje odražavaju sposobnost stavke za pokriće gubitaka. |
| --- | --- |

(d)

objašnjenje postupaka validacije koje će društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje primijeniti kako bi osiguralo da rezultati metode i dalje odražavaju sposobnost stavke za pokriće gubitaka.

Članak 4.

Popratni dokazi u pogledu kriterija izdavanja odobrenja

Popratni dokazi sadržavaju dostatne informacije kojima se nadzornim tijelima omogućuje da procijene je li zahtjev u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 90. Direktive 2009/138/EZ i člancima 62. do 65. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3). Moraju sadržavati barem informacije opisane u drugom do sedmom podstavku ovog članka.

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje dostavlja informacije o prirodi stavke pomoćnih vlastitih sredstava i sposobnosti za pokriće gubitaka stavke osnovnih vlastitih sredstava u koju se stavka pomoćnih vlastitih sredstava konvertira nakon što se pozove da se plati, uključujući sljedeće:

| (a) | pravne ili ugovorne uvjete stavke, zajedno s uvjetima bilo kojeg povezanog sporazuma i dokaze o tome da je druga ugovorna strana sklopila ili će sklopiti ugovor i bilo koji drugi povezani sporazum; |
| --- | --- |

(a)

pravne ili ugovorne uvjete stavke, zajedno s uvjetima bilo kojeg povezanog sporazuma i dokaze o tome da je druga ugovorna strana sklopila ili će sklopiti ugovor i bilo koji drugi povezani sporazum;

| (b) | dokaze da su ugovor i svaki povezani sporazum pravno obvezujući i izvršivi u svim odgovarajućim područjima nadležnosti, na temelju pravnog mišljenja; |
| --- | --- |

(b)

dokaze da su ugovor i svaki povezani sporazum pravno obvezujući i izvršivi u svim odgovarajućim područjima nadležnosti, na temelju pravnog mišljenja;

| (c) | razdoblje u kojem je ugovor na snazi i ako se ne podudaraju, razdoblje u kojem društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje može pozvati da se stavka plati; |
| --- | --- |

(c)

razdoblje u kojem je ugovor na snazi i ako se ne podudaraju, razdoblje u kojem društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje može pozvati da se stavka plati;

| (d) | potvrdu da bi stavka pomoćnih vlastitih sredstava, nakon što se pozove da se plati te se plati, sadržavala sve značajke stavke osnovnih vlastitih sredstava razvrstane u kategoriju 1 u skladu s člankom 71. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 ili sve značajke stavke osnovnih vlastitih sredstava razvrstane u kategoriju 2 u skladu s člankom 73. Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(d)

potvrdu da bi stavka pomoćnih vlastitih sredstava, nakon što se pozove da se plati te se plati, sadržavala sve značajke stavke osnovnih vlastitih sredstava razvrstane u kategoriju 1 u skladu s člankom 71. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 ili sve značajke stavke osnovnih vlastitih sredstava razvrstane u kategoriju 2 u skladu s člankom 73. Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (e) | potvrdu da ugovorni uvjeti stavke ne sadržavaju odredbe kojima bi se društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje uzrokovale prepreke da pozove stavku da pokrije gubitke ili ograničila njezina sposobnost opoziva na poziv; |
| --- | --- |

(e)

potvrdu da ugovorni uvjeti stavke ne sadržavaju odredbe kojima bi se društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje uzrokovale prepreke da pozove stavku da pokrije gubitke ili ograničila njezina sposobnost opoziva na poziv;

| (f) | potvrdu da bi stavka pomoćnih vlastitih sredstava ili njezine naknade bile dostupne samo društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje te da se ne bi mogle prenijeti ili dodijeliti nekoj drugoj stranci ili biti opterećene na bilo koji drugi način; |
| --- | --- |

(f)

potvrdu da bi stavka pomoćnih vlastitih sredstava ili njezine naknade bile dostupne samo društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje te da se ne bi mogle prenijeti ili dodijeliti nekoj drugoj stranci ili biti opterećene na bilo koji drugi način;

| (g) | sve čimbenike kojima se ograničavaju uvjeti na temelju kojih društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje može zatražiti da stavka bude pozvana da se plati, uključujući uvjete stresa svojstvene društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje ili šireg tržišnog stresa; |
| --- | --- |

(g)

sve čimbenike kojima se ograničavaju uvjeti na temelju kojih društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje može zatražiti da stavka bude pozvana da se plati, uključujući uvjete stresa svojstvene društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje ili šireg tržišnog stresa;

| (h) | ima li društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje sada ili bi moglo imati u budućnosti obvezu prema drugoj ugovornoj strani ili trećoj strani u vezi sa stavkom, ili predviđa ili smatra da će isplatiti sredstva ili osigurati naknade drugoj ugovornoj strani ili trećoj osobi u vezi sa stavkom, osim u slučaju otplate stavke osnovnih vlastitih sredstava kojom bi se ispunile značajke iz članka 71. stavka 1. točke (h) i članka 73. stavka 1. točke (d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(h)

ima li društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje sada ili bi moglo imati u budućnosti obvezu prema drugoj ugovornoj strani ili trećoj strani u vezi sa stavkom, ili predviđa ili smatra da će isplatiti sredstva ili osigurati naknade drugoj ugovornoj strani ili trećoj osobi u vezi sa stavkom, osim u slučaju otplate stavke osnovnih vlastitih sredstava kojom bi se ispunile značajke iz članka 71. stavka 1. točke (h) i članka 73. stavka 1. točke (d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (i) | primjerak srednjoročnog plana upravljanja kapitalom, uključujući način na koji će se stavkom pridonijeti postojećoj strukturi kapitala društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje i način na koji bi se stavkom društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje moglo omogućiti da ispuni svoje postojeće i buduće kapitalne zahtjeve. |
| --- | --- |

(i)

primjerak srednjoročnog plana upravljanja kapitalom, uključujući način na koji će se stavkom pridonijeti postojećoj strukturi kapitala društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje i način na koji bi se stavkom društvu za osiguranje odnosno društvu za reosiguranje moglo omogućiti da ispuni svoje postojeće i buduće kapitalne zahtjeve.

Osim u slučaju primjene članka 63. stavka 6. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 i ako se status grupe drugih ugovornih strana može procijeniti kao da je riječ o jednoj drugoj ugovornoj strani, društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje dostavlja informacije u pogledu statusa svake druge ugovorne strane, uključujući sljedeće:

| (a) | ime i opis svake druge ugovorne strane, uključujući prirodu odnosa između društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje i druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

(a)

ime i opis svake druge ugovorne strane, uključujući prirodu odnosa između društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje i druge ugovorne strane;

| (b) | procjenu rizika od neispunjenja obveza drugih ugovornih strana za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(b)

procjenu rizika od neispunjenja obveza drugih ugovornih strana za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (c) | procjenu pozicije likvidnosti drugih ugovornih strana za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(c)

procjenu pozicije likvidnosti drugih ugovornih strana za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (d) | procjenu spremnosti drugih ugovornih strana za plaćanje za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/35; |
| --- | --- |

(d)

procjenu spremnosti drugih ugovornih strana za plaćanje za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/35;

| (e) | opis raspona okolnosti u kojima bi društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje moglo pozvati stavku na plaćanje, uključujući trenutačna predviđanja o slučajevima u kojima bi se stavka mogla pozvati na plaćanje prije ili u trenutku neusklađenosti s potrebnim solventnim kapitalom ili minimalnim potrebnim kapitalom; |
| --- | --- |

(e)

opis raspona okolnosti u kojima bi društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje moglo pozvati stavku na plaćanje, uključujući trenutačna predviđanja o slučajevima u kojima bi se stavka mogla pozvati na plaćanje prije ili u trenutku neusklađenosti s potrebnim solventnim kapitalom ili minimalnim potrebnim kapitalom;

| (f) | informacije o svim ostalim čimbenicima bitnima za status drugih ugovornih strana za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 5. Delegirane uredbe (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

(f)

informacije o svim ostalim čimbenicima bitnima za status drugih ugovornih strana za potrebe procjene nadzornog tijela utvrđene člankom 63. stavkom 5. Delegirane uredbe (EU) 2015/35.

Ako se smatra da su druge ugovorne strane grupa drugih ugovornih strana u skladu s člankom 63. stavkom 6. Delegirane uredbe (EU) 2015/35, informacije iz točaka (a) do (f) trećeg podstavka dostavljaju se u odnosu na grupu drugih ugovornih strana.

Ako druga ugovorna strana pripada istoj grupi ili podgrupi kao i društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje na temelju članka 213. Direktive 2009/138/EZ i ima obveze u okviru stavki pomoćnih vlastitih sredstava prema raznim subjektima unutar grupe, informacije iz točaka (b) do (f) trećeg podstavka moraju sadržavati dokaze o sposobnosti druge ugovorne strane da istodobno ispuni višestruke pozive na plaćanje stavki pomoćnih vlastitih sredstava, uzimajući u obzir okolnosti i subjekte grupe.

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje dostavlja informacije u pogledu mogućnosti naplate sredstava, uključujući sljedeće:

| (a) | pojedinosti o sporazumima kojima bi se mogla poboljšati mogućnost naplate stavke, uključujući dostupnost kolaterala; |
| --- | --- |

(a)

pojedinosti o sporazumima kojima bi se mogla poboljšati mogućnost naplate stavke, uključujući dostupnost kolaterala;

| (b) | pojedinosti o tome onemogućuje li se nacionalnim zakonodavstvom u bilo kojem mjerodavnom području nadležnosti pokretanje ili ispunjenje poziva na plaćanje, uključujući u slučaju postupka sanacije, upravnog postupka ili postupka nesolventnosti koji su pokrenuti u odnosu na društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje; |
| --- | --- |

(b)

pojedinosti o tome onemogućuje li se nacionalnim zakonodavstvom u bilo kojem mjerodavnom području nadležnosti pokretanje ili ispunjenje poziva na plaćanje, uključujući u slučaju postupka sanacije, upravnog postupka ili postupka nesolventnosti koji su pokrenuti u odnosu na društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje;

| (c) | pojedinosti o sporazumima ili okolnostima kojima bi se moglo onemogućiti pokretanje ili ispunjenje poziva na plaćanje u pogoršanim financijskim uvjetima, uključujući neusklađenost s potrebnim solventnim kapitalom ili minimalnim potrebnim kapitalom. |
| --- | --- |

(c)

pojedinosti o sporazumima ili okolnostima kojima bi se moglo onemogućiti pokretanje ili ispunjenje poziva na plaćanje u pogoršanim financijskim uvjetima, uključujući neusklađenost s potrebnim solventnim kapitalom ili minimalnim potrebnim kapitalom.

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje dostavlja informacije o prošlim pozivima na plaćanje, uključujući sljedeće:

| (a) | informacije o iskustvu s prošlim pozivima na plaćanje ili naplati drugih sredstava od istih ili sličnih drugih ugovornih strana u istim ili sličnim okolnostima; |
| --- | --- |

(a)

informacije o iskustvu s prošlim pozivima na plaćanje ili naplati drugih sredstava od istih ili sličnih drugih ugovornih strana u istim ili sličnim okolnostima;

| (b) | sve bitne dostupne tržišne podatke o prošlim pozivima na plaćanje ili naplati drugih sredstava od istih ili sličnih drugih ugovornih strana u istim ili sličnim okolnostima; |
| --- | --- |

(b)

sve bitne dostupne tržišne podatke o prošlim pozivima na plaćanje ili naplati drugih sredstava od istih ili sličnih drugih ugovornih strana u istim ili sličnim okolnostima;

| (c) | procjenu relevantnosti i pouzdanosti informacija opisanih u točkama (a) i (b) u pogledu očekivanog ishoda budućih poziva na plaćanje društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje. |
| --- | --- |

(c)

procjenu relevantnosti i pouzdanosti informacija opisanih u točkama (a) i (b) u pogledu očekivanog ishoda budućih poziva na plaćanje društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje.

Društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje dostavljaju opis postupaka koji su uspostavljeni radi utvrđivanja budućih promjena, kako je navedeno u članku 62. stavku 1. točki (d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35, koje mogu utjecati na smanjenje sposobnosti stavke pomoćnih vlastitih sredstava za pokriće gubitaka. Opis uključuje sljedeće:

| (a) | način utvrđivanja promjena:






  i. | strukture ili ugovornih uvjeta sporazuma, uključujući otkazivanje ili istek stavke pomoćnih vlastitih sredstava ili uporabu ili djelomičan ili potpun poziv na plaćanje stavke pomoćnih vlastitih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(a)

način utvrđivanja promjena:

i.

strukture ili ugovornih uvjeta sporazuma, uključujući otkazivanje ili istek stavke pomoćnih vlastitih sredstava ili uporabu ili djelomičan ili potpun poziv na plaćanje stavke pomoćnih vlastitih sredstava;

| ii. | statusa predmetnih drugih ugovornih strana, uključujući neispunjenje obveza druge ugovorne strane; |
| --- | --- |

ii.

statusa predmetnih drugih ugovornih strana, uključujući neispunjenje obveza druge ugovorne strane;

| iii. | mogućnosti naplate stavke pomoćnih vlastitih sredstava, uključujući pozive na plaćanje drugih stavki pomoćnih vlastitih sredstava koje osiguravaju iste druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

iii.

mogućnosti naplate stavke pomoćnih vlastitih sredstava, uključujući pozive na plaćanje drugih stavki pomoćnih vlastitih sredstava koje osiguravaju iste druge ugovorne strane.

| (b) | način obavješćivanja nadzornog tijela o utvrđenim promjenama, uključujući o mehanizmima koji su uspostavljeni kako bi se utvrdili slučajevi u kojima bi se upravnom, upravljačkom ili nadzornom tijela društva i nadzornom tijelu trebalo ukazati na tu promjenu. |
| --- | --- |

(b)

način obavješćivanja nadzornog tijela o utvrđenim promjenama, uključujući o mehanizmima koji su uspostavljeni kako bi se utvrdili slučajevi u kojima bi se upravnom, upravljačkom ili nadzornom tijela društva i nadzornom tijelu trebalo ukazati na tu promjenu.

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje mora uključiti dokumentirane dokaze o svojem internom postupku odlučivanja koji se odnosi na zahtjev.

Članak 5.

Procjena zahtjeva

Nadzorno tijelo potvrđuje primitak zahtjeva društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje.

Nadzorno tijelo smatra da je zahtjev potpun ako su zahtjevom obuhvaćena sva pitanja utvrđena člancima 2., 3. i 4.

Nadzorno tijelo dužno je pravodobno a najkasnije u roku od 30 dana od datuma primitka zahtjeva potvrditi smatra li se zahtjev potpunim.

Nadzorno tijelo osigurava da je razdoblje u kojemu odlučuje o zahtjevu razumno i da nije dulje od tri mjeseca od primitka potpunog zahtjeva, osim ako postoje iznimne okolnosti o kojima se društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje pravodobno obavješćuje u pisanom obliku.

Ako postoje iznimne okolnosti, nadzorno tijelo odlučuje o zahtjevu najkasnije u roku od šest mjeseci od primitka potpunog zahtjeva.

Ako je nadzorno tijelo potvrdilo potpunost zahtjeva, to ne sprječava nadzorno tijelo da zatraži dodatne informacije potrebne za provedbu procjene. U zahtjevu se navode potrebne dodatne informacije i razlozi zahtjeva. Vrijeme od datuma kada nadzorno tijelo zatraži takve informacije do datuma primitka tih informacija ne uračunava se u rokove navedene u četvrtom i petom podstavku.

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje dužno je obavijestiti nadzorno tijelo o svakoj promjeni pojedinosti zahtjeva.

Ako društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje obavijesti nadzorno tijelo o promjeni zahtjeva, smatra se da je riječ o novom zahtjevu, osim u sljedećim slučajevima:

| (a) | promjena je rezultat zahtjeva nadzornog tijela da se dostave dodatne informacije; ili |
| --- | --- |

(a)

promjena je rezultat zahtjeva nadzornog tijela da se dostave dodatne informacije; ili

| (b) | nadzorno tijelo smatra da promjena ne utječe značajno na procjenu zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

nadzorno tijelo smatra da promjena ne utječe značajno na procjenu zahtjeva.

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje može povući zahtjev u bilo kojem trenutku prije nego što nadzorno tijelo donese odluku tako da o tome dostavi obavijest u pisanom obliku. Ako društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje ponovno podnese zahtjev ili podnese ažurirani zahtjev, smatra se da je riječ o novom zahtjevu.

Članak 6.

Odlučivanje o zahtjevu

Nakon što donese odluku o zahtjevu, nadzorno tijelo o tome u pisanom obliku obavješćuje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje bez odgode.

Ako nadzorno tijelo odobri manji iznos od onoga koje je društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje zatražilo u zahtjevu ili odbije zahtjev za odobrenje, dužno je navesti razloge na temelju kojih je odluka donesena.

Ako je odobrenje nadzornog tijela izdano uz uvjet da se sklopi ugovor, društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje dužno je bez odgode sklopiti ugovor u skladu s uvjetima na kojima se odobrenje temelji te nadzornom tijelu dostaviti primjerak potpisanog ugovora.

Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje ne smatra da su stavka pomoćnih vlastitih sredstava ili metoda prihvatljive sve dok se ne sklopi ugovor.

Članak 7.

Revizija odobrenog iznosa ili povlačenje odobrenja metode

1.   Ako stavka pomoćnih vlastitih sredstava više ne ispunjava uvjete na temelju kojih je odobren iznos ili metoda izračuna, nadzorno tijelo odlučuje primijeniti jedno od sljedećeg:

| (a) | smanjiti iznos stavke pomoćnih vlastitih sredstava na niži iznos ili na nulu; |
| --- | --- |

(a)

smanjiti iznos stavke pomoćnih vlastitih sredstava na niži iznos ili na nulu;

| (b) | povući odobrenje metode izračuna. |
| --- | --- |

(b)

povući odobrenje metode izračuna.

2.   Ako donese odluku u skladu sa stavkom 1., nadzorno tijelo bez odgode o tome obavješćuje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje navodeći razloge odluke.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

3

---

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/18

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/500

оd 24. ožujka 2015.

o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s postupcima koje treba slijediti pri izdavanju odobrenja nadzornih tijela za primjenu uravnotežene prilagodbe u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 86. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 77.b Direktive 2009/138/EZ društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu primijeniti uravnoteženu prilagodbu na relevantne vremenske strukture nerizičnih kamatnih stopa uz prethodno odobrenje nadzornih tijela ako su ispunjeni određeni uvjeti. Potrebno je utvrditi pravila o postupcima koje treba slijediti pri izdavanju odobrenja za primjenu uravnotežene prilagodbe. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 77.b Direktive 2009/138/EZ društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu primijeniti uravnoteženu prilagodbu na relevantne vremenske strukture nerizičnih kamatnih stopa uz prethodno odobrenje nadzornih tijela ako su ispunjeni određeni uvjeti. Potrebno je utvrditi pravila o postupcima koje treba slijediti pri izdavanju odobrenja za primjenu uravnotežene prilagodbe.

| (2) | Kako bi se smatrao potpunim, zahtjev bi trebao sadržavati sve bitne informacije koje su nadzornim tijelima potrebne za procjenu i odlučivanje. Kako bi se osigurala usklađena osnova za procjenu i odlučivanje nadzornih tijela, zahtjev bi trebao sadržavati dokaze kojima se potvrđuje da su ispunjeni svi uvjeti iz članka 77.b Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se smatrao potpunim, zahtjev bi trebao sadržavati sve bitne informacije koje su nadzornim tijelima potrebne za procjenu i odlučivanje. Kako bi se osigurala usklađena osnova za procjenu i odlučivanje nadzornih tijela, zahtjev bi trebao sadržavati dokaze kojima se potvrđuje da su ispunjeni svi uvjeti iz članka 77.b Direktive 2009/138/EZ.

| (3) | Zahtjev za odobrenje primjene uravnotežene prilagodbe strateška je odluka u cilju upravljanja rizikom i planiranja kapitala. Na temelju krajnje odgovornosti upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela u pogledu usklađenosti sa zakonima i drugim propisima kako je utvrđeno člankom 40. Direktive 2009/138/EZ, trebalo bi detaljno razmotriti njihovo sudjelovanje u postupku odlučivanja o zahtjevu. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev za odobrenje primjene uravnotežene prilagodbe strateška je odluka u cilju upravljanja rizikom i planiranja kapitala. Na temelju krajnje odgovornosti upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela u pogledu usklađenosti sa zakonima i drugim propisima kako je utvrđeno člankom 40. Direktive 2009/138/EZ, trebalo bi detaljno razmotriti njihovo sudjelovanje u postupku odlučivanja o zahtjevu.

| (4) | Osim članka 77.b Direktive 2009/138/EZ ta Direktiva sadržava i druge zahtjeve navedene u člancima 44., 45. i 77.c koji se primjenjuju na sva društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje koja upotrebljavaju uravnoteženu prilagodbu. Zahtjev za odobrenje trebao bi stoga sadržavati dokaze da će svi ti zahtjevi biti ispunjeni ako se izda odobrenje. |
| --- | --- |

(4)

Osim članka 77.b Direktive 2009/138/EZ ta Direktiva sadržava i druge zahtjeve navedene u člancima 44., 45. i 77.c koji se primjenjuju na sva društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje koja upotrebljavaju uravnoteženu prilagodbu. Zahtjev za odobrenje trebao bi stoga sadržavati dokaze da će svi ti zahtjevi biti ispunjeni ako se izda odobrenje.

| (5) | U postupcima koje treba slijediti za odobrenje primjene uravnotežene prilagodbe predviđa se stalna razmjena obavijesti između nadzornih tijela i društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje. To uključuje razmjenu obavijesti prije podnošenja službenog zahtjeva nadzornom tijelu i nakon odobravanja zahtjeva u okviru postupka nadzornog pregleda. Takva je stalna razmjena obavijesti potrebna kako bi se osiguralo da se odluke nadzornih tijela temelje na relevantnim i ažuriranim informacijama i dokazima. |
| --- | --- |

(5)

U postupcima koje treba slijediti za odobrenje primjene uravnotežene prilagodbe predviđa se stalna razmjena obavijesti između nadzornih tijela i društava za osiguranje odnosno društava za reosiguranje. To uključuje razmjenu obavijesti prije podnošenja službenog zahtjeva nadzornom tijelu i nakon odobravanja zahtjeva u okviru postupka nadzornog pregleda. Takva je stalna razmjena obavijesti potrebna kako bi se osiguralo da se odluke nadzornih tijela temelje na relevantnim i ažuriranim informacijama i dokazima.

| (6) | Radi provedbe neometanog i učinkovitog procesa nadzorna tijela trebala bi, prije nego što donesu konačnu odluku o prihvaćanju ili odbijanju zahtjeva, moći zatražiti da društva za osiguranje i društva za reosiguranje unesu izmjene u zahtjev ako dokazi o ispunjavanju odgovarajućih uvjeta iz članka 77.b Direktive 2009/138/EZ nisu dostatni. |
| --- | --- |

(6)

Radi provedbe neometanog i učinkovitog procesa nadzorna tijela trebala bi, prije nego što donesu konačnu odluku o prihvaćanju ili odbijanju zahtjeva, moći zatražiti da društva za osiguranje i društva za reosiguranje unesu izmjene u zahtjev ako dokazi o ispunjavanju odgovarajućih uvjeta iz članka 77.b Direktive 2009/138/EZ nisu dostatni.

| (7) | Osim razmatranja dokaza sadržanih u zahtjevu nadzorna tijela trebala bi pri donošenju odluke o tome jesu li ispunjeni zahtjevi iz Direktive 2009/138/EZ uzeti u obzir ostale bitne čimbenike. |
| --- | --- |

(7)

Osim razmatranja dokaza sadržanih u zahtjevu nadzorna tijela trebala bi pri donošenju odluke o tome jesu li ispunjeni zahtjevi iz Direktive 2009/138/EZ uzeti u obzir ostale bitne čimbenike.

| (8) | Budući da se uravnoteženim portfeljima može upravljati u redovitom poslovanju, društvima kojima je izdano odobrenje za primjenu uravnotežene prilagodbe za vrednovanje odgovarajućih obveza trebalo bi dopustiti i primjenu te prilagodbe za vrednovanje budućih obveza osiguranja u mjeri u kojoj te obveze i imovina kojom se odgovara za te obveze imaju iste značajke kao i obveze i imovina uključene u početni uravnoteženi portfelj i stoga predstavljaju iste rizike za predmetno društvo. |
| --- | --- |

(8)

Budući da se uravnoteženim portfeljima može upravljati u redovitom poslovanju, društvima kojima je izdano odobrenje za primjenu uravnotežene prilagodbe za vrednovanje odgovarajućih obveza trebalo bi dopustiti i primjenu te prilagodbe za vrednovanje budućih obveza osiguranja u mjeri u kojoj te obveze i imovina kojom se odgovara za te obveze imaju iste značajke kao i obveze i imovina uključene u početni uravnoteženi portfelj i stoga predstavljaju iste rizike za predmetno društvo.

| (9) | Pri podnošenju zahtjeva za odobrenje primjene uravnotežene prilagodbe društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi, zbog povezanosti različitih zahtjeva za odobrenje u okviru Direktive 2009/138/EZ, obavijestiti nadzorno tijelo o ostalim zahtjevima u vezi sa stavkama iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koji su trenutačno u tijeku ili koji se predviđaju u sljedećih šest mjeseci. Takav je zahtjev potreban kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na transparentnim i nepristranim informacijama. |
| --- | --- |

(9)

Pri podnošenju zahtjeva za odobrenje primjene uravnotežene prilagodbe društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje trebalo bi, zbog povezanosti različitih zahtjeva za odobrenje u okviru Direktive 2009/138/EZ, obavijestiti nadzorno tijelo o ostalim zahtjevima u vezi sa stavkama iz članka 308.a stavka 1. Direktive 2009/138/EZ koji su trenutačno u tijeku ili koji se predviđaju u sljedećih šest mjeseci. Takav je zahtjev potreban kako bi se osiguralo da se procjene nadzornih tijela temelje na transparentnim i nepristranim informacijama.

| (10) | Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Europskoj komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje. |
| --- | --- |

(10)

Ova se Uredba temelji na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koji je Europskoj komisiji dostavilo Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje.

| (11) | Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(11)

Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje provelo je otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojem se temelji ova Uredba, analiziralo je moguće povezane troškove i koristi te zatražilo mišljenje Interesne skupine za osiguranje i reosiguranje osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

| (12) | Radi povećanja pravne sigurnosti u pogledu nadzornog sustava tijekom razdoblja postupnog uvođenja predviđenog u članku 308.a Direktive 2009/138/EZ, koje će započeti 1. travnja 2015., važno je osigurati da ova Uredba stupi na snagu što prije, dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

(12)

Radi povećanja pravne sigurnosti u pogledu nadzornog sustava tijekom razdoblja postupnog uvođenja predviđenog u članku 308.a Direktive 2009/138/EZ, koje će započeti 1. travnja 2015., važno je osigurati da ova Uredba stupi na snagu što prije, dan nakon njezine objave u Službenom listu Europske Unije.

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zahtjev za primjenu uravnotežene prilagodbe

1.   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje koja podnose zahtjev za primjenu uravnotežene prilagodbe nadzornom tijelu podnose pisani zahtjev na prethodno odobrenje.

2.   Zahtjev se podnosi na jednom od službenih jezika država članice u kojoj društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje ima sjedište ili na jeziku koji je prethodno usuglašen s nadzornim tijelom te sadržava barem informacije koje se zahtijevaju na temelju članaka 3. do 6. ove Uredbe.

3.   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje osiguravaju da zahtjev sadržava sve ostale bitne informacije za koje smatraju da bi mogle biti potrebne kako bi nadzorno tijelo provelo procjenu i donijelo odluku. Zahtjev mora sadržavati dokumentirane dokaze o internom postupku odlučivanja društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje koji se odnosi na zahtjev.

4.   Ako se zahtjev podnosi u vezi s dva ili više portfelja obveza osiguranja ili reosiguranja, u zahtjevu se za svaki portfelj naveden u njemu zasebno navode dokazi koji se zahtijevaju na temelju članaka 3. do 6. ove Uredbe.

Članak 2.

Sadržaj zahtjeva koji se odnosi na dodijeljeni portfelj imovine

U vezi s dodijeljenim portfeljem imovine koji se zahtijeva na temelju članka 77.b stavka 1. točke (a) Direktive 2009/138/EZ, zahtjev sadržava barem sljedeće:

| (a) | dokaze da dodijeljeni portfelj imovine ispunjava sve relevantne uvjete utvrđene člankom 77.b stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(a)

dokaze da dodijeljeni portfelj imovine ispunjava sve relevantne uvjete utvrđene člankom 77.b stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ;

| (b) | pojedinosti o imovini iz dodijeljenog portfelja, koje uključuju podatke o svakoj stavki imovine zajedno s postupkom koji se koristi za razvrstavanje te imovine na temelju vrste imovine, kreditne kvalitete i trajanja za potrebe određivanja temeljnog prinosa iz članka 77.c stavka 1. točke (b) Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(b)

pojedinosti o imovini iz dodijeljenog portfelja, koje uključuju podatke o svakoj stavki imovine zajedno s postupkom koji se koristi za razvrstavanje te imovine na temelju vrste imovine, kreditne kvalitete i trajanja za potrebe određivanja temeljnog prinosa iz članka 77.c stavka 1. točke (b) Direktive 2009/138/EZ;

| (c) | opis postupka koji se koristi za održavanje dodijeljenog portfelja imovine u skladu s člankom 77.b stavkom 1. točkom (a) Direktive 2009/138/EZ, uključujući postupak održavanja umnožavanja očekivanih novčanih tokova ako su se oni značajno promijenili. |
| --- | --- |

(c)

opis postupka koji se koristi za održavanje dodijeljenog portfelja imovine u skladu s člankom 77.b stavkom 1. točkom (a) Direktive 2009/138/EZ, uključujući postupak održavanja umnožavanja očekivanih novčanih tokova ako su se oni značajno promijenili.

Članak 3.

Sadržaj zahtjeva koji se odnosi na portfelj obveza osiguranja ili reosiguranja

U vezi s portfeljem obveza osiguranja ili reosiguranja na koji se namjerava primijeniti uravnotežena prilagodba, zahtjev sadržava barem sljedeće:

| (a) | dokaze da obveze osiguranja ili reosiguranja ispunjavaju sve kriterije utvrđene člankom 77.b stavkom 1. točkama (d), (e), (g) i (j) Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(a)

dokaze da obveze osiguranja ili reosiguranja ispunjavaju sve kriterije utvrđene člankom 77.b stavkom 1. točkama (d), (e), (g) i (j) Direktive 2009/138/EZ;

| (b) | ako je uključen rizik smrtnosti, kvantitativne dokaze da se najbolja procjena portfelja obveza osiguranja ili reosiguranja ne povećava za više od 5 % pod stresom zbog rizika smrtnosti utvrđenog člankom 52. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3). |
| --- | --- |

(b)

ako je uključen rizik smrtnosti, kvantitativne dokaze da se najbolja procjena portfelja obveza osiguranja ili reosiguranja ne povećava za više od 5 % pod stresom zbog rizika smrtnosti utvrđenog člankom 52. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3).

Članak 4.

Sadržaj pisanog zahtjeva koji se odnosi na usklađivanje novčanih tokova i upravljanje portfeljem

U vezi s usklađivanjem novčanih tokova i upravljanjem prihvatljivim portfeljem obveza i dodijeljenim portfeljem imovine, zahtjev sadržava barem sljedeće:

| (a) | kvantitativne dokaze da su ispunjeni kriteriji iz članka 77.b stavka 1. točke (c) Direktive 2009/138/EZ, uključujući kvantitativnu i kvalitativnu procjenu o tome uzrokuje li bilo koja neusklađenost značajne rizike u odnosu na rizike prisutne u djelatnostima osiguranja na koje se namjerava primijeniti uravnotežena prilagodba; |
| --- | --- |

(a)

kvantitativne dokaze da su ispunjeni kriteriji iz članka 77.b stavka 1. točke (c) Direktive 2009/138/EZ, uključujući kvantitativnu i kvalitativnu procjenu o tome uzrokuje li bilo koja neusklađenost značajne rizike u odnosu na rizike prisutne u djelatnostima osiguranja na koje se namjerava primijeniti uravnotežena prilagodba;

| (b) | dokaze da će se uspostaviti prikladni postupci kako bi se pravilno odredili i organizirali portfelj obveza i dodijeljeni portfelj imovine te kako bi se njima upravljalo neovisno o ostalim djelatnostima društva te kako bi se osiguralo da se dodijeljena imovina neće koristiti za pokriće gubitaka koji proizlaze iz drugih djelatnosti društva u skladu s člankom 77.b stavkom 1. točkom (b) Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(b)

dokaze da će se uspostaviti prikladni postupci kako bi se pravilno odredili i organizirali portfelj obveza i dodijeljeni portfelj imovine te kako bi se njima upravljalo neovisno o ostalim djelatnostima društva te kako bi se osiguralo da se dodijeljena imovina neće koristiti za pokriće gubitaka koji proizlaze iz drugih djelatnosti društva u skladu s člankom 77.b stavkom 1. točkom (b) Direktive 2009/138/EZ;

| (c) | dokaze o prilagodbi vlastitih sredstava u skladu s člankom 81. Direktive 2009/138/EZ kako bi se odrazila smanjena prenosivost; |
| --- | --- |

(c)

dokaze o prilagodbi vlastitih sredstava u skladu s člankom 81. Direktive 2009/138/EZ kako bi se odrazila smanjena prenosivost;

| (d) | dokaze o prilagodbi potrebnog solventnog kapitala kako bi se primjereno odrazio smanjeni opseg diversifikacije rizika. Prema potrebi to uključuje dokaze o usklađenosti s člancima 216., 217. i 234. Delegirane uredbe (EU) 2015/35. Ako društva za osiguranje i društva za reosiguranje namjeravaju izračunati potrebni solventni kapital primjenom unutarnjeg modela, ali ako im nije izdano potrebno odobrenje nadzornog tijela, dokazi koji se zahtijevaju ovim stavkom dostavljaju se na temelju rezultata dobivenih primjenom standardne formule i neodobrenog unutarnjeg modela. |
| --- | --- |

(d)

dokaze o prilagodbi potrebnog solventnog kapitala kako bi se primjereno odrazio smanjeni opseg diversifikacije rizika. Prema potrebi to uključuje dokaze o usklađenosti s člancima 216., 217. i 234. Delegirane uredbe (EU) 2015/35. Ako društva za osiguranje i društva za reosiguranje namjeravaju izračunati potrebni solventni kapital primjenom unutarnjeg modela, ali ako im nije izdano potrebno odobrenje nadzornog tijela, dokazi koji se zahtijevaju ovim stavkom dostavljaju se na temelju rezultata dobivenih primjenom standardne formule i neodobrenog unutarnjeg modela.

Članak 5.

Dodatni sadržaj pisanog zahtjeva

Osim informacija navedenih u člancima 3. do 4. ove Uredbe zahtjev sadržava i sljedeće:

| (a) | potvrdu da će uvjeti iz članka 77.b stavka 3. Direktive 2009/138/EZ biti ispunjeni ako nadzorno tijelo izda odobrenje za primjenu uravnotežene prilagodbe; |
| --- | --- |

(a)

potvrdu da će uvjeti iz članka 77.b stavka 3. Direktive 2009/138/EZ biti ispunjeni ako nadzorno tijelo izda odobrenje za primjenu uravnotežene prilagodbe;

| (b) | plan likvidnosti koji se zahtijeva člankom 44. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(b)

plan likvidnosti koji se zahtijeva člankom 44. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ;

| (c) | procjene koje se zahtijevaju člankom 44. stavkom 2.a točkom (b) Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(c)

procjene koje se zahtijevaju člankom 44. stavkom 2.a točkom (b) Direktive 2009/138/EZ;

| (d) | procjene koje se zahtijevaju člankom 45. stavkom 2.a Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(d)

procjene koje se zahtijevaju člankom 45. stavkom 2.a Direktive 2009/138/EZ;

| (e) | detaljno objašnjenje i prikaz postupka izračuna koji se koristi za utvrđivanje uravnotežene prilagodbe u skladu sa zahtjevima iz članka 77.c Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(e)

detaljno objašnjenje i prikaz postupka izračuna koji se koristi za utvrđivanje uravnotežene prilagodbe u skladu sa zahtjevima iz članka 77.c Direktive 2009/138/EZ;

| (f) | popis ostalih zahtjeva koje je društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje podnijelo ili koje predviđa podnijeti u sljedećih šest mjeseci, a koji se odnose na odobrenje bilo koje stavke na koju se odnosi postupno uvođenje predviđeno člankom 308.a stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(f)

popis ostalih zahtjeva koje je društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje podnijelo ili koje predviđa podnijeti u sljedećih šest mjeseci, a koji se odnose na odobrenje bilo koje stavke na koju se odnosi postupno uvođenje predviđeno člankom 308.a stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ.

Članak 6.

Procjena zahtjeva

1.   Nadzorno tijelo potvrđuje primitak zahtjeva društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje.

2.   Nadzorno tijelo smatra da je zahtjev potpun ako sadržava sve dokaze koji se zahtijevaju člancima 2. do 5. ove Uredbe.

3.   U roku od 30 dana od primitka zahtjeva nadzorno tijelo potvrđuje smatra li se zahtjev potpunim.

4.   Ako nadzorno tijelo utvrdi da zahtjev nije potpun, ono odmah obavješćuje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje da rok za izdavanje odobrenja nije započeo i objašnjava zbog čega se zahtjev ne smatra potpunim.

5.   Nadzorno tijelo osigurava da se odluka o zahtjevu donese u roku od šest mjeseci od dana primitka potpunog zahtjeva.

6.   Ako je nadzorno tijelo potvrdilo potpunost zahtjeva, to ne sprječava nadzorno tijelo da zatraži dodatne informacije potrebne za provedbu procjene. U zahtjevu se navode potrebne dodatne informacije i razlozi zahtjeva.

7.   Procjena zahtjeva uključuje kontinuiranu razmjenu obavijesti s društvom za osiguranje odnosno društvom za reosiguranje i može uključivati zahtjev nadzornih tijela da se prilagodi način na koji društvo namjerava primjenjivati uravnoteženu prilagodbu. Ako nadzorno tijelo utvrdi da bi se odobrenje za primjenu uravnotežene prilagodbe moglo izdati pod uvjetom da se provedu prilagodbe, ono o potrebnim prilagodbama bez odgode obavješćuje u pisanom obliku društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje.

8.   Vrijeme od datuma kada nadzorno tijelo zatraži dodatne informacije ili prilagodbe u skladu sa stavcima 6. ili 7. do datuma kada nadzorno tijelo zaprimi te informacije ili prilagodbe ne uračunava se u šestomjesečno razdoblje navedeno u stavku 5.

9.   Društva za osiguranje i društva za reosiguranje osiguravaju da su tijekom procjene zahtjeva nadzornom tijelu dostupni svi dokumentirani dokazi, uključujući kad je to moguće i u elektroničkom obliku.

10.   Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje obavješćuje nadzorno tijelo o svakoj promjeni pojedinosti zahtjeva. Ako društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje obavijesti nadzorno tijelo o promjeni zahtjeva, smatra se da je riječ o novom zahtjevu, osim u sljedećim slučajevima:

| (a) | promjena je rezultat zahtjeva nadzornog tijela da se dostave dodatne informacije ili uvedu izmjene; ili |
| --- | --- |

(a)

promjena je rezultat zahtjeva nadzornog tijela da se dostave dodatne informacije ili uvedu izmjene; ili

| (b) | nadzorno tijelo smatra da promjena ne utječe značajno na procjenu zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

nadzorno tijelo smatra da promjena ne utječe značajno na procjenu zahtjeva.

11.   Društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje može povući zahtjev u bilo kojem trenutku prije nego što nadzorno tijelo donese odluku tako da o tome dostavi obavijest u pisanom obliku. Ako društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje ponovno podnese zahtjev ili podnese ažurirani zahtjev, nadzorno tijelo smatra se da je riječ o novom zahtjevu.

Članak 7.

Odlučivanje o zahtjevu

1.   Pri odlučivanju o odobrenju zahtjeva nadzorno tijelo može razmatrati i druge dokaze osim onih koji su navedeni u člancima 2. do 5. ove Uredbe ako su ti dokazi bitni za procjenu usklađenosti s uvjetima iz članka 77.b stavka 1. i članka 77.c Direktive 2009/138/EZ.

2.   Odluka nadzornog tijela o odobrenju zahtjeva dostavlja se u pisanom obliku na jeziku na kojem je zahtjev napisan.

3.   Ako se dostavi jedinstveni zahtjev koji se odnosi na više portfelja obveza osiguranja ili reosiguranja, nadzorno tijelo može odobriti zahtjev u odnosu na neke, ali ne i sve portfelje navedene u zahtjevu. U tom slučaju u pisanoj obavijesti o odluci navode se portfelji obveza osiguranja ili reosiguranja na koje se može primijeniti uravnotežena prilagodba.

4.   Ako nadzorno tijelo odluči odbiti zahtjev u odnosu na neke ili sve portfelje navedene u zahtjevu, dužno je jasno navesti razloge te odluke.

5.   Ako se društvima za osiguranje i reosiguranje odobri zahtjev za primjenu uravnotežene prilagodbe na portfelj obveza osiguranja i reosiguranja, smatra se da su opsegom te odluke o odobrenju obuhvaćene buduće obveze i imovina osiguranja i reosiguranja koje se dodaju tom uravnoteženom portfelju uz uvjet da društva mogu dokazati sljedeće:

| (a) | buduće obveze i imovina imaju iste značajke kao i obveze i imovina iz uravnoteženog portfelja za koji je izdano odobrenje; |
| --- | --- |

(a)

buduće obveze i imovina imaju iste značajke kao i obveze i imovina iz uravnoteženog portfelja za koji je izdano odobrenje;

| (b) | uravnoteženi portfelj i dalje ispunjava odgovarajuće uvjete iz Direktive 2009/138/EZ. |
| --- | --- |

(b)

uravnoteženi portfelj i dalje ispunjava odgovarajuće uvjete iz Direktive 2009/138/EZ.

Članak 8.

Opoziv odobrenja nadzornog tijela

Ako nadzorno tijelo smatra da društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje kojemu je izdano odobrenje za primjenu uravnotežene prilagodbe više ne ispunjava uvjete iz članka 77.b stavka 1. ili članka 77.c Direktive 2009/138/EZ, ono odmah obavješćuje društvo za osiguranje odnosno društvo za reosiguranje i objašnjava prirodu neispunjavanja uvjeta.

Članak 9.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

3

---

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/23

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/501

оd 24. ožujka 2015.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 26. lipnja 2014. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 26. lipnja 2014. antidampinški ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Osnovne uredbe). Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je 13. svibnja 2014. Eurofer („podnositelj pritužbe”) uložio pritužbu u ime proizvođača hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika kao podnositelja pritužbe iz Unije. Podnositelj pritužbe predstavlja približno 50 % ukupne proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika Unije. Pritužba je sadržavala dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti koji su se smatrali dostatnim da opravdaju pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je 13. svibnja 2014. Eurofer („podnositelj pritužbe”) uložio pritužbu u ime proizvođača hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika kao podnositelja pritužbe iz Unije. Podnositelj pritužbe predstavlja približno 50 % ukupne proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika Unije. Pritužba je sadržavala dokaz o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti koji su se smatrali dostatnim da opravdaju pokretanje ispitnog postupka.

| (3) | Komisija je 14. kolovoza 2014. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 14. kolovoza 2014. pokrenula antisubvencijski ispitni postupak povezan s uvozom u Uniju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a te je započela zasebni ispitni postupak. Obavijest o pokretanju antisubvencijskog postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (3).

1.2.   Evidentiranje

| (4) | Nakon zahtjeva podnositelja pritužbe popraćenog potrebnim dokazima Komisija je 15. prosinca 2014. donijela Provedbenu uredbu (EU) br. 1331/2014 (4) o uvjetovanju evidentiranjem uvoza hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Republike Kine i Tajvana od 17. prosinca 2014. nadalje. |
| --- | --- |

(4)

Nakon zahtjeva podnositelja pritužbe popraćenog potrebnim dokazima Komisija je 15. prosinca 2014. donijela Provedbenu uredbu (EU) br. 1331/2014 (4) o uvjetovanju evidentiranjem uvoza hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Republike Kine i Tajvana od 17. prosinca 2014. nadalje.

1.3.   Zainteresirane strane

| (5) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Usto, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a i Tajvana, uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce koji su joj poznati te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje. Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) i Južne Afrike te ih pozvala na sudjelovanje. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate kako bi sudjelovale u ispitnom postupku. Usto, Komisija je posebno obavijestila podnositelja pritužbe, druge proizvođače iz Unije koji su joj poznati, proizvođače izvoznike koji su joj poznati i nadležna tijela NRK-a i Tajvana, uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce koji su joj poznati te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje. Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) i Južne Afrike te ih pozvala na sudjelovanje. U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe.

| (6) | Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

(a)   Odabir uzorka

| (7) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (8) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije činili su približno 50 % obujma proizvodnje. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Nije bilo primjedaba na privremeni uzorak pa je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije činili su približno 50 % obujma proizvodnje. Komisija je pozvala zainteresirane strane da ulože primjedbe na privremeni uzorak. Nije bilo primjedaba na privremeni uzorak pa je privremeni uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

Odabir uzorka uvoznika

| (9) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (10) | Trideset i jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene podatke i pristao da ga se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju odabrala uzorak od četiriju uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati. |
| --- | --- |

(10)

Trideset i jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene podatke i pristao da ga se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg obujma uvoza u Uniju odabrala uzorak od četiriju uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati.

| (11) | Dostavljene su primjedbe u pogledu vlasničke strukture jednog od odabranih uvoznika. Zainteresirane strane tvrdile su da jedan uvoznik ne bi trebao biti uključen u uzorak jer je povezan s proizvođačem iz Unije. Međutim, taj proizvođač nije bio povezan ni s jednim proizvođačem iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, već je to postao tek naknadno. Nadalje, pojam „nepovezani uvoznik” znači da nije povezan s proizvođačima izvoznicima. Nepovezani uvoznik svakako može biti povezan s proizvođačem iz Unije. |
| --- | --- |

(11)

Dostavljene su primjedbe u pogledu vlasničke strukture jednog od odabranih uvoznika. Zainteresirane strane tvrdile su da jedan uvoznik ne bi trebao biti uključen u uzorak jer je povezan s proizvođačem iz Unije. Međutim, taj proizvođač nije bio povezan ni s jednim proizvođačem iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, već je to postao tek naknadno. Nadalje, pojam „nepovezani uvoznik” znači da nije povezan s proizvođačima izvoznicima. Nepovezani uvoznik svakako može biti povezan s proizvođačem iz Unije.

Odabir uzorka proizvođača izvoznika na Tajvanu

| (12) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika na Tajvanu zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od predstavnika Tajvana pri EU-u zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupe u kontakt. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika na Tajvanu zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je od predstavnika Tajvana pri EU-u zatražila da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupe u kontakt.

| (13) | Ukupno je devet proizvođača koji navodno izvoze iz predmetne zemlje dostavilo zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju proizvođača izvoznika (od kojih je troje povezano) na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim predmetnim proizvođačima izvoznicima koji su bili poznati i s nadležnim tijelima predmetne zemlje. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(13)

Ukupno je devet proizvođača koji navodno izvoze iz predmetne zemlje dostavilo zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju proizvođača izvoznika (od kojih je troje povezano) na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim predmetnim proizvođačima izvoznicima koji su bili poznati i s nadležnim tijelima predmetne zemlje. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

| (14) | Ispitnim postupkom pokazalo se da dva društva u uzorku i dva društva koja surađuju, a koja nisu bila odabrana u uzorku, ne odgovaraju definiciji proizvođača izvoznika jer oni posluju samo kao servisni centri te upotrebljavaju predmetni proizvod kao ulazni materijal za proizvodnju. Utvrđeno je da ta društva nemaju postrojenja za toplo ili hladno valjanje te da je njihova dodana vrijednost manja u usporedbi s troškom njihova ulaznog materijala. Štoviše, oni kupuju i prodaju različite vrste predmetnih proizvoda (vidjeti uvodne izjave od 26. do 28. u nastavku). |
| --- | --- |

(14)

Ispitnim postupkom pokazalo se da dva društva u uzorku i dva društva koja surađuju, a koja nisu bila odabrana u uzorku, ne odgovaraju definiciji proizvođača izvoznika jer oni posluju samo kao servisni centri te upotrebljavaju predmetni proizvod kao ulazni materijal za proizvodnju. Utvrđeno je da ta društva nemaju postrojenja za toplo ili hladno valjanje te da je njihova dodana vrijednost manja u usporedbi s troškom njihova ulaznog materijala. Štoviše, oni kupuju i prodaju različite vrste predmetnih proizvoda (vidjeti uvodne izjave od 26. do 28. u nastavku).

| (15) | Međutim, jedno od tih društava povezano je s proizvođačem izvoznikom u uzorku. Stoga se u ispitnom postupku smatralo da pripada toj grupaciji društava. Nakon isključivanja iz uzorka društva koje nije odgovaralo definiciji proizvođača izvoznika, preostali uzorak predstavlja najmanje približno 48 % ukupnog obujma izvoza iz Tajvana u Uniju i približno 80 % domaće prodaje na Tajvanu. Stoga je taj uzorak i dalje bio reprezentativan. |
| --- | --- |

(15)

Međutim, jedno od tih društava povezano je s proizvođačem izvoznikom u uzorku. Stoga se u ispitnom postupku smatralo da pripada toj grupaciji društava. Nakon isključivanja iz uzorka društva koje nije odgovaralo definiciji proizvođača izvoznika, preostali uzorak predstavlja najmanje približno 48 % ukupnog obujma izvoza iz Tajvana u Uniju i približno 80 % domaće prodaje na Tajvanu. Stoga je taj uzorak i dalje bio reprezentativan.

| (16) | Komisija je iz svakog izračuna pojedinačne dampinške marže i razine uklanjanja štete isključila ostala tri društva. Zbog toga za ta tri društva nije utvrđena stopa pristojbe. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je iz svakog izračuna pojedinačne dampinške marže i razine uklanjanja štete isključila ostala tri društva. Zbog toga za ta tri društva nije utvrđena stopa pristojbe.

Pojedinačno ispitivanje

| (17) | Jedan proizvođač izvoznik iz Tajvana tražio je pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe koje mu je bilo i odobreno. |
| --- | --- |

(17)

Jedan proizvođač izvoznik iz Tajvana tražio je pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe koje mu je bilo i odobreno.

Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u

| (18) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je zatražila od nadležnih tijela NRK-a da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupe u kontakt. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke utvrđene u Obavijesti o pokretanju postupka. Usto, Komisija je zatražila od nadležnih tijela NRK-a da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupe u kontakt.

| (19) | Osam proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju društava koja pripadaju dvjema grupacijama na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim proizvođačima izvoznicima koji su bili poznati te s nadležnim tijelima predmetne zemlje. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(19)

Osam proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiriju društava koja pripadaju dvjema grupacijama na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim proizvođačima izvoznicima koji su bili poznati te s nadležnim tijelima predmetne zemlje. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

(b)   Obrasci zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva („MET”) za proizvođače izvoznike u NRK-u

| (20) | Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je poslala obrasce zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva svim proizvođačima izvoznicima koji surađuju u NRK-u odabranima da budu dio uzorka i proizvođačima izvoznicima koji surađuju i koji nisu dio uzorka, a htjeli su se prijaviti za pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe, udruženju proizvođača izvoznika koje joj je poznato te nadležnim tijelima NRK-a. Niti jedan od proizvođača izvoznika nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(20)

Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je poslala obrasce zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva svim proizvođačima izvoznicima koji surađuju u NRK-u odabranima da budu dio uzorka i proizvođačima izvoznicima koji surađuju i koji nisu dio uzorka, a htjeli su se prijaviti za pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe, udruženju proizvođača izvoznika koje joj je poznato te nadležnim tijelima NRK-a. Niti jedan od proizvođača izvoznika nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva.

(c)   Upitnik

| (21) | Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima iz Kine i Tajvana u uzorku, proizvođačima izvoznicima koji su htjeli zatražiti pojedinačno ispitivanje, proizvođačima u dvjema potencijalnim analognim zemljama te proizvođačima iz Unije koji su u uzorku, nepovezanim uvoznicima u uzorku te korisnicima koji su se javili. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima iz Kine i Tajvana u uzorku, proizvođačima izvoznicima koji su htjeli zatražiti pojedinačno ispitivanje, proizvođačima u dvjema potencijalnim analognim zemljama te proizvođačima iz Unije koji su u uzorku, nepovezanim uvoznicima u uzorku te korisnicima koji su se javili.

| (22) | Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju proizvođača izvoznika iz Kine koji su sudjelovali u uzorku, četiriju proizvođača izvoznika iz Tajvana koji su sudjelovali u uzorku (uključujući dva proizvođača za koje se ispostavilo da nisu proizvođači izvoznici), jednog proizvođača izvoznika iz Tajvana koji je zatražio pojedinačno ispitivanje, dvaju proizvođača u iz SAD-a (analogna zemlja), četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, četiriju nepovezanih uvoznika u uzorku i šest korisnika. |
| --- | --- |

(22)

Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju proizvođača izvoznika iz Kine koji su sudjelovali u uzorku, četiriju proizvođača izvoznika iz Tajvana koji su sudjelovali u uzorku (uključujući dva proizvođača za koje se ispostavilo da nisu proizvođači izvoznici), jednog proizvođača izvoznika iz Tajvana koji je zatražio pojedinačno ispitivanje, dvaju proizvođača u iz SAD-a (analogna zemlja), četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, četiriju nepovezanih uvoznika u uzorku i šest korisnika.

(d)   Posjeti radi provjere

| (23) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:
  proizvođači iz Unije






  — | Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italija |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

proizvođači iz Unije

—

Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italija

| — | Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios i Madrid, Španjolska |
| --- | --- |

—

Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios i Madrid, Španjolska

| — | Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francuska |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francuska

Povezani servisni centar društva Acciai Speciali Terni S.P.A.

| — | Terninox, Ceriano Laghetto, Italija |
| --- | --- |

—

Terninox, Ceriano Laghetto, Italija

Podnositelj pritužbe

| — | Eurofer, Bruxelles, Belgija |
| --- | --- |

—

Eurofer, Bruxelles, Belgija

Proizvođači izvoznici iz Tajvana

| — | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei |
| --- | --- |

—

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei

| — | Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung |
| --- | --- |

—

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung

| — | YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien |
| --- | --- |

—

YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien

| — | Yieh Mau Corporation, Kaohsiung |
| --- | --- |

—

Yieh Mau Corporation, Kaohsiung

| — | Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung |
| --- | --- |

—

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung

Proizvođači izvoznici iz NRK-a

| — | Baosteel Stainless Co., Ltd, Šangaj |
| --- | --- |

—

Baosteel Stainless Co., Ltd, Šangaj

| — | Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo

| — | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan |
| --- | --- |

—

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan

Povezani uvoznik iz Unije

| — | Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Njemačka |
| --- | --- |

—

Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Njemačka

| (24) | Komisija je održala saslušanja, uključujući saslušanja službenika za saslušanje, s proizvođačima izvoznicima, udruženjima i uvoznicima. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je održala saslušanja, uključujući saslušanja službenika za saslušanje, s proizvođačima izvoznicima, udruženjima i uvoznicima.

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (25) | Istražnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(25)

Istražnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

| (26) | Predmetni proizvod jest ravnovaljani proizvod od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljani (hladnoreducirani) podrijetlom iz NRK-a i Tajvana, trenutačno razvrstan u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 i 7220 20 89 („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(26)

Predmetni proizvod jest ravnovaljani proizvod od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljani (hladnoreducirani) podrijetlom iz NRK-a i Tajvana, trenutačno razvrstan u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 i 7220 20 89 („predmetni proizvod”).

| (27) | Hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika upotrebljavaju se u širokom rasponu primjena, na primjer u proizvodnji kućanskih aparata (primjerice unutrašnjost perilica rublja i perilica posuđa), varenih cijevi i medicinskih uređaja te u preradi hrane i automobilskoj industriji. |
| --- | --- |

(27)

Hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika upotrebljavaju se u širokom rasponu primjena, na primjer u proizvodnji kućanskih aparata (primjerice unutrašnjost perilica rublja i perilica posuđa), varenih cijevi i medicinskih uređaja te u preradi hrane i automobilskoj industriji.

| (28) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi se upotrebljavaju za iste namjene. |
| --- | --- |

(28)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da sve različite vrste predmetnog proizvoda imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i u osnovi se upotrebljavaju za iste namjene.

2.2.   Istovjetni proizvod

| (29) | Utvrđeno je da hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koje industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji te hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koji se proizvode i prodaju u predmetnim zemljama i analognoj zemlji imaju u osnovi ista fizička, kemijska i tehnička svojstva i iste osnovne namjene kao hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koji se proizvode u predmetnim zemljama i prodaju za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Utvrđeno je da hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koje industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji te hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koji se proizvode i prodaju u predmetnim zemljama i analognoj zemlji imaju u osnovi ista fizička, kemijska i tehnička svojstva i iste osnovne namjene kao hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika koji se proizvode u predmetnim zemljama i prodaju za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

2.3.   Tvrdnje povezane s opsegom proizvoda

| (30) | Zainteresirane strane tvrdile su da bi neke vrste proizvoda (uključujući uske i precizne trake) trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka jer proizvođači iz Unije ne mogu u potpunosti opskrbljivati te tržišne segmente. Međutim, industrija Unije dostavila je dokaze da svakako može u potpunosti opskrbljivati te tržišne segmente. |
| --- | --- |

(30)

Zainteresirane strane tvrdile su da bi neke vrste proizvoda (uključujući uske i precizne trake) trebalo isključiti iz opsega ispitnog postupka jer proizvođači iz Unije ne mogu u potpunosti opskrbljivati te tržišne segmente. Međutim, industrija Unije dostavila je dokaze da svakako može u potpunosti opskrbljivati te tržišne segmente.

| (31) | U pogledu preciznih traka, iste zainteresirane strane dalje su tvrdile da je Glavna uprava za tržišno natjecanje Europske komisije odlučila isključiti ovu vrstu proizvoda s mjerodavnog tržišta proizvoda u svojoj analizi koncentracije društava Outokumpu/INOXUM (5). Međutim, definicija tržišta u slučaju koncentracije usmjerena je na zamjenu na strani potražnje i ponude. U slučaju antidampinga tržište se definira fizičkim svojstvima proizvoda u ispitnom postupku. Stoga se u slučaju antidampinga vrste proizvoda mogu razlikovati u pogledu nekih parametara (širina, odstupanja, mehanička svojstva). Usto, ta je vrsta proizvoda od samog početka bila dio ispitnog postupka jer se tijekom ispitivanja reprezentativnosti stupilo u kontakt s proizvođačima iz Unije. |
| --- | --- |

(31)

U pogledu preciznih traka, iste zainteresirane strane dalje su tvrdile da je Glavna uprava za tržišno natjecanje Europske komisije odlučila isključiti ovu vrstu proizvoda s mjerodavnog tržišta proizvoda u svojoj analizi koncentracije društava Outokumpu/INOXUM (5). Međutim, definicija tržišta u slučaju koncentracije usmjerena je na zamjenu na strani potražnje i ponude. U slučaju antidampinga tržište se definira fizičkim svojstvima proizvoda u ispitnom postupku. Stoga se u slučaju antidampinga vrste proizvoda mogu razlikovati u pogledu nekih parametara (širina, odstupanja, mehanička svojstva). Usto, ta je vrsta proizvoda od samog početka bila dio ispitnog postupka jer se tijekom ispitivanja reprezentativnosti stupilo u kontakt s proizvođačima iz Unije.

| (32) | Komisija je stoga odbila zahtjev te je ostavila opseg proizvoda ispitnog postupka nepromijenjenim. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je stoga odbila zahtjev te je ostavila opseg proizvoda ispitnog postupka nepromijenjenim.

3.   DAMPING

3.1.   NRK

3.1.1.   Uobičajena vrijednost

3.1.1.1.   Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)

| (33) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija određuje uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. te Uredbe za proizvođače izvoznike u NRK-u koji su tvrdili i pokazali da poštuju kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) te bi im se stoga mogao odobriti tretman tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija određuje uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. te Uredbe za proizvođače izvoznike u NRK-u koji su tvrdili i pokazali da poštuju kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) te bi im se stoga mogao odobriti tretman tržišnoga gospodarstva.

| (34) | Za određivanje jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe Komisija je zatražila potrebne podatke zatraživši od predmetnih proizvođača izvoznika za ispune obrazac zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva. Nijedan od njih nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(34)

Za određivanje jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe Komisija je zatražila potrebne podatke zatraživši od predmetnih proizvođača izvoznika za ispune obrazac zahtjeva za tretman tržišnoga gospodarstva. Nijedan od njih nije zatražio tretman tržišnoga gospodarstva.

3.1.1.2.   Analogna zemlja

| (35) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu morala biti odabrana analogna zemlja. |
| --- | --- |

(35)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva. U tu je svrhu morala biti odabrana analogna zemlja.

| (36) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao odgovarajuću analognu zemlju te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela SAD kao odgovarajuću analognu zemlju te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.

| (37) | Komisija je stupila u kontakt s nizom mogućih analognih zemalja (Indijom, Južnom Afrikom, Južnoj Korejom, Tajvanom i SAD-om) te je na temelju pristiglih podataka zatražila od 32 proizvođača istovjetnih proizvoda koji su joj poznati u Južnoj Africi, Južnoj Koreji i SAD-u da dostave podatke. Iz Indije nisu pristigli podatci o proizvođačima pa se stoga Indija nije mogla smatrati potencijalnom analognom zemljom. Tajvan podliježe istom ispitnom postupku; stoga su podatci koje su dostavili proizvođači iz ispitnog postupka u ovu svrhu uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je stupila u kontakt s nizom mogućih analognih zemalja (Indijom, Južnom Afrikom, Južnoj Korejom, Tajvanom i SAD-om) te je na temelju pristiglih podataka zatražila od 32 proizvođača istovjetnih proizvoda koji su joj poznati u Južnoj Africi, Južnoj Koreji i SAD-u da dostave podatke. Iz Indije nisu pristigli podatci o proizvođačima pa se stoga Indija nije mogla smatrati potencijalnom analognom zemljom. Tajvan podliježe istom ispitnom postupku; stoga su podatci koje su dostavili proizvođači iz ispitnog postupka u ovu svrhu uzeti u obzir.

| (38) | Samo su dva proizvođača u SAD-u odgovorila na upitnik za proizvođače iz analogne zemlje. Komisija je stoga trebala odlučiti između SAD-a i Tajvana. |
| --- | --- |

(38)

Samo su dva proizvođača u SAD-u odgovorila na upitnik za proizvođače iz analogne zemlje. Komisija je stoga trebala odlučiti između SAD-a i Tajvana.

| (39) | U SAD-u postoje barem četiri velika proizvođača istovjetnog proizvoda (tri su vertikalno integrirana, a jedan nije), a ukupna proizvodnja i potrošnja usporedive su s onima iz NRK-a. Na Tajvanu postoji jedna velika vertikalno integrirana grupacija proizvođača koja dominira tržištem, neovisno o postojanju nekoliko malih neintegriranih proizvođača. Postupak proizvodnje u SAD-u sličan je postupku na Tajvanu i postupku barem nekih proizvođača izvoznika u NRK-u. Sirovine koje se upotrebljavaju u SAD-u i na Tajvanu uglavnom su iste. U SAD-u postoje antidampinške pristojbe u odnosu na Japan, Južnu Koreju i Tajvan te na Tajvanu u odnosu na NRK i Južnu Koreju. Međutim, uvoz istovjetnih proizvoda u SAD-u i na Tajvanu znatan je te predstavlja približno 17 % (SAD) odnosno 37 % (Tajvan) njihove ukupne potrošnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Najveće države koje izvoze u SAD uključuju Meksiko, NRK, Tajvan, Francusku, Finsku, Japan i Njemačku, a na Tajvanu su to NRK, Južna Koreja, Japan, Finska i Vijetnam. |
| --- | --- |

(39)

U SAD-u postoje barem četiri velika proizvođača istovjetnog proizvoda (tri su vertikalno integrirana, a jedan nije), a ukupna proizvodnja i potrošnja usporedive su s onima iz NRK-a. Na Tajvanu postoji jedna velika vertikalno integrirana grupacija proizvođača koja dominira tržištem, neovisno o postojanju nekoliko malih neintegriranih proizvođača. Postupak proizvodnje u SAD-u sličan je postupku na Tajvanu i postupku barem nekih proizvođača izvoznika u NRK-u. Sirovine koje se upotrebljavaju u SAD-u i na Tajvanu uglavnom su iste. U SAD-u postoje antidampinške pristojbe u odnosu na Japan, Južnu Koreju i Tajvan te na Tajvanu u odnosu na NRK i Južnu Koreju. Međutim, uvoz istovjetnih proizvoda u SAD-u i na Tajvanu znatan je te predstavlja približno 17 % (SAD) odnosno 37 % (Tajvan) njihove ukupne potrošnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Najveće države koje izvoze u SAD uključuju Meksiko, NRK, Tajvan, Francusku, Finsku, Japan i Njemačku, a na Tajvanu su to NRK, Južna Koreja, Japan, Finska i Vijetnam.

| (40) | U tim se okolnostima SAD smatra primjerenijom analognom zemljom iz dvaju glavnih razloga:






  i. | dok je tržište u SAD-u vrlo konkurentno, tržištem i cijenama hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika na Tajvanu u velikoj mjeri dominira jedna grupacija društava i |
| --- | --- | --- |

(40)

U tim se okolnostima SAD smatra primjerenijom analognom zemljom iz dvaju glavnih razloga:

i.

dok je tržište u SAD-u vrlo konkurentno, tržištem i cijenama hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika na Tajvanu u velikoj mjeri dominira jedna grupacija društava i

| ii. | domaće tržište na Tajvanu znatno je manje od tržišta NRK-a i SAD-a. |
| --- | --- |

ii.

domaće tržište na Tajvanu znatno je manje od tržišta NRK-a i SAD-a.

| (41) | Zainteresirane strane usprotivile su se upotrebi SAD-a kao analogne zemlje uglavnom zbog navodno različitog postupka proizvodnje i različite vrste sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji. Tvrdile su da bi u tom pogledu Tajvan, koji isto tako podliježe ovom ispitnom postupku, bio primjerenija analogna zemlja od SAD-a. |
| --- | --- |

(41)

Zainteresirane strane usprotivile su se upotrebi SAD-a kao analogne zemlje uglavnom zbog navodno različitog postupka proizvodnje i različite vrste sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji. Tvrdile su da bi u tom pogledu Tajvan, koji isto tako podliježe ovom ispitnom postupku, bio primjerenija analogna zemlja od SAD-a.

| (42) | Komisija je u ovoj fazi zaključila da je SAD primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je u ovoj fazi zaključila da je SAD primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

3.1.1.3.   Uobičajena vrijednost (analogna zemlja)

| (43) | Podatci dobiveni od proizvođača koji surađuju iz analogne zemlje upotrebljavali su se kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Podatci dobiveni od proizvođača koji surađuju iz analogne zemlje upotrebljavali su se kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

| (44) | Komisija je prvo ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje dvaju proizvođača koji surađuju u analognoj zemlji reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja reprezentativna je ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji svakog proizvođača izvoznika iz Kine u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna prodaja na domaćem tržištu dvaju proizvođača istovjetnog proizvoda koji surađuju analogne zemlje bila je reprezentativna. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je prvo ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje dvaju proizvođača koji surađuju u analognoj zemlji reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja reprezentativna je ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji svakog proizvođača izvoznika iz Kine u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna prodaja na domaćem tržištu dvaju proizvođača istovjetnog proizvoda koji surađuju analogne zemlje bila je reprezentativna.

| (45) | Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju.

| (46) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nepovezanim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nepovezanim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (47) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  i. | ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od izračunanog troška proizvodnje činio više od 80 % ukupne obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(47)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

i.

ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od izračunanog troška proizvodnje činio više od 80 % ukupne obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| ii. | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od tog troška. |
| --- | --- |

ii.

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od tog troška.

| (48) | U ovom slučaju uobičajena vrijednost jest ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je uzela u obzir sve transakcije prijavljene kao domaća prodaja jer nije bilo razloga sumnjati da su one bile namijenjene domaćoj potrošnji. |
| --- | --- |

(48)

U ovom slučaju uobičajena vrijednost jest ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Komisija je uzela u obzir sve transakcije prijavljene kao domaća prodaja jer nije bilo razloga sumnjati da su one bile namijenjene domaćoj potrošnji.

| (49) | Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  i. | ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili |
| --- | --- | --- |

(49)

Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

i.

ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili

| ii. | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

ii.

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja od jediničnog troška proizvodnje.

3.1.2.   Izvozna cijena

| (50) | Proizvođači izvoznici u uzorku prodavali su za izvoz u Uniju izravno nepovezanim kupcima ili, u slučaju jednog proizvođača izvoznika, preko povezanog društva koje je djelovalo kao uvoznik. |
| --- | --- |

(50)

Proizvođači izvoznici u uzorku prodavali su za izvoz u Uniju izravno nepovezanim kupcima ili, u slučaju jednog proizvođača izvoznika, preko povezanog društva koje je djelovalo kao uvoznik.

| (51) | U slučajevima u kojima su proizvođači izvoznici prodavali predmetni proizvod za izvoz izravno nepovezanim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili plativih cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(51)

U slučajevima u kojima su proizvođači izvoznici prodavali predmetni proizvod za izvoz izravno nepovezanim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili plativih cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

| (52) | U slučajevima kad je proizvođač izvoznik prodavao predmetni proizvod za izvoz u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod prvi put preprodao nepovezanim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) te za ostvarenu dobit. |
| --- | --- |

(52)

U slučajevima kad je proizvođač izvoznik prodavao predmetni proizvod za izvoz u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvod prvi put preprodao nepovezanim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) te za ostvarenu dobit.

3.1.3.   Usporedba

| (53) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

| (54) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala poštena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Cijene su prilagođene za prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, pakiranje, kredit, bankovne pristojbe i provizije. |
| --- | --- |

(54)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala poštena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Cijene su prilagođene za prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, pakiranje, kredit, bankovne pristojbe i provizije.

3.1.4.   Dampinške marže

| (55) | Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji (vidjeti prethodne uvodne izjave 43. do 49.) s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji (vidjeti prethodne uvodne izjave 43. do 49.) s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (56) | Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

  Tablica 1.


  Dampinške marže, NRK







  Društvo | Privremena dampinška marža
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Grupacija Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| Grupacija TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |

(56)

Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Tablica 1.

Dampinške marže, NRK

Društvo

Privremena dampinška marža

(%)

Grupacija Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

Grupacija TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

| (57) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju ponderiranog prosjeka dampinških marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku. |
| --- | --- |

(57)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju ponderiranog prosjeka dampinških marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.

| (58) | Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 30,0 %. |
| --- | --- |

(58)

Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 30,0 %.

| (59) | Za sve ostale proizvođače izvoznike iz predmetne zemlje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Za te je potrebe Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje obujam je izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je zabilježeno u statističkim podatcima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju. |
| --- | --- |

(59)

Za sve ostale proizvođače izvoznike iz predmetne zemlje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Za te je potrebe Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje obujam je izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je zabilježeno u statističkim podatcima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju.

| (60) | Stupanj suradnje smatrao se visokim te je na osnovi toga Komisija odlučila temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini društva u uzorku s najvišom dampinškom maržom. |
| --- | --- |

(60)

Stupanj suradnje smatrao se visokim te je na osnovi toga Komisija odlučila temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini društva u uzorku s najvišom dampinškom maržom.

| (61) | Privremene dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

  Tablica 2.


  Dampinške marže, NRK







  Društvo | Privremena dampinška marža
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Grupacija Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| Grupacija TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |
| Ostala društva koja surađuju | 30,0 |
| Sva ostala društva | 34,9 |

(61)

Privremene dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Tablica 2.

Dampinške marže, NRK

Društvo

Privremena dampinška marža

(%)

Grupacija Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

Grupacija TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

Ostala društva koja surađuju

30,0

Sva ostala društva

34,9

3.2.   Tajvan

3.2.1.   Uobičajena vrijednost

| (62) | Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Proizvođačima izvoznicima iz ispitnog postupka Komisija je smatrala proizvođače izvoznike odabrane za uzorak, zajedno s jednim proizvođačem izvoznikom kojem je bilo odobreno pojedinačno ispitivanje. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Proizvođačima izvoznicima iz ispitnog postupka Komisija je smatrala proizvođače izvoznike odabrane za uzorak, zajedno s jednim proizvođačem izvoznikom kojem je bilo odobreno pojedinačno ispitivanje. Domaća je prodaja reprezentativna ako ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (63) | Komisija je utvrdila da je domaća prodaja koju su prijavili proizvođači izvoznici u ispitnom postupku obuhvaćala znatne količine istovjetnog proizvoda prodanog distributerima, koji su ga dalje izvozili. Izračunom temeljenim na podatcima o proizvodnji koje su dostavila društva koja surađuju i na statističkim podatcima o uvozu i izvozu istovjetnog proizvoda na Tajvanu potvrđeno je da je domaća prodaja koju su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju obuhvaćala približno 50 % neizravne izvozne prodaje koja nije bila namijenjena domaćoj potrošnji. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je utvrdila da je domaća prodaja koju su prijavili proizvođači izvoznici u ispitnom postupku obuhvaćala znatne količine istovjetnog proizvoda prodanog distributerima, koji su ga dalje izvozili. Izračunom temeljenim na podatcima o proizvodnji koje su dostavila društva koja surađuju i na statističkim podatcima o uvozu i izvozu istovjetnog proizvoda na Tajvanu potvrđeno je da je domaća prodaja koju su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju obuhvaćala približno 50 % neizravne izvozne prodaje koja nije bila namijenjena domaćoj potrošnji.

| (64) | Usto, Komisija je utvrdila da je na domaćem tržištu na Tajvanu postojao sustav popusta. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku objasnio je da je taj sustav bio osmišljen kao poticaj lokalnim servisnim centrima (distributeri) koji su dalje izvozili svoje proizvode od čelika. Budući da se cijene koje na domaćem tržištu utvrđuju dva glavna proizvođača, uključujući popuste, mjesečno priopćuju svim distributerima, čak i ako nema popusta koje su drugi proizvođači dali svojim kupcima, određivanje cijena za robu koja završava na domaćem tržištu i onu koja se dalje izvozi bilo je pod velikim utjecajem sustava određivanja cijena koji je postojao na Tajvanu. |
| --- | --- |

(64)

Usto, Komisija je utvrdila da je na domaćem tržištu na Tajvanu postojao sustav popusta. Jedan od proizvođača izvoznika u uzorku objasnio je da je taj sustav bio osmišljen kao poticaj lokalnim servisnim centrima (distributeri) koji su dalje izvozili svoje proizvode od čelika. Budući da se cijene koje na domaćem tržištu utvrđuju dva glavna proizvođača, uključujući popuste, mjesečno priopćuju svim distributerima, čak i ako nema popusta koje su drugi proizvođači dali svojim kupcima, određivanje cijena za robu koja završava na domaćem tržištu i onu koja se dalje izvozi bilo je pod velikim utjecajem sustava određivanja cijena koji je postojao na Tajvanu.

| (65) | S obzirom na nalaze provjera na licu mjesta od triju se proizvođača izvoznika zatražilo da ponovno ispitaju prodaju koju su prijavili za domaće tržište na Tajvanu te da uklone svu prodaju koja nije bila namijenjena domaćoj potrošnji. Međutim, oni su samo potvrdili da nisu znali konačno odredište istovjetnog proizvoda koji prodaju svojim kupcima. |
| --- | --- |

(65)

S obzirom na nalaze provjera na licu mjesta od triju se proizvođača izvoznika zatražilo da ponovno ispitaju prodaju koju su prijavili za domaće tržište na Tajvanu te da uklone svu prodaju koja nije bila namijenjena domaćoj potrošnji. Međutim, oni su samo potvrdili da nisu znali konačno odredište istovjetnog proizvoda koji prodaju svojim kupcima.

| (66) | Kao što je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 63. te kako bi se osiguralo da je uobičajena vrijednost temeljena na cijenama utvrđenima samo za domaću potrošnju, Komisija je odabrala konzervativan pristup za privremeni izračun dampinga uporabom prijavljene prodaje krajnjim korisnicima na Tajvanu. Komisija je krajnjim korisnikom smatrala gospodarske subjekte koji dalje transformiraju istovjetni proizvod u drugi proizvod koji više nije istovjetan proizvod. Prodaja distributerima ili trgovcima isključena je iz domaće prodaje jer je Komisija tijekom ispitnog postupka ustanovila da je jedan od glavnih distributera na Tajvanu koji je preuzeo veliki obujam istovjetnog materijala, koji su njegovi dobavljači prijavili kao domaću prodaju, većinu tog kupljenog obujma izvozio. |
| --- | --- |

(66)

Kao što je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 63. te kako bi se osiguralo da je uobičajena vrijednost temeljena na cijenama utvrđenima samo za domaću potrošnju, Komisija je odabrala konzervativan pristup za privremeni izračun dampinga uporabom prijavljene prodaje krajnjim korisnicima na Tajvanu. Komisija je krajnjim korisnikom smatrala gospodarske subjekte koji dalje transformiraju istovjetni proizvod u drugi proizvod koji više nije istovjetan proizvod. Prodaja distributerima ili trgovcima isključena je iz domaće prodaje jer je Komisija tijekom ispitnog postupka ustanovila da je jedan od glavnih distributera na Tajvanu koji je preuzeo veliki obujam istovjetnog materijala, koji su njegovi dobavljači prijavili kao domaću prodaju, većinu tog kupljenog obujma izvozio.

| (67) | Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u ispitnom postupku na domaćem tržištu bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(67)

Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u ispitnom postupku na domaćem tržištu bila reprezentativna.

| (68) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile istovjetne ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom u ispitnom postupku.

| (69) | Komisija je zatim ispitala jesu li vrste proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici u ispitnom postupku na svojem domaćem tržištu u usporedbi s vrstama proizvoda koje se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativne u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje jednake ili usporedive vrste proizvoda u Uniju. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je zatim ispitala jesu li vrste proizvoda koje prodaju proizvođači izvoznici u ispitnom postupku na svojem domaćem tržištu u usporedbi s vrstama proizvoda koje se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativne u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja bilo koje vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupan obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nepovezanim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje jednake ili usporedive vrste proizvoda u Uniju.

| (70) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (71) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  i. | ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od izračunanog troška proizvodnje činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(71)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

i.

ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodanoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od izračunanog troška proizvodnje činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| ii. | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od tog troška. |
| --- | --- |

ii.

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od tog troška.

| (72) | U tom slučaju uobičajena vrijednost jest ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(72)

U tom slučaju uobičajena vrijednost jest ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (73) | Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  i. | ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili |
| --- | --- | --- |

(73)

Uobičajena vrijednost jest stvarna domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsti proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

i.

ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; ili

| ii. | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

ii.

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda manja od jediničnog troška proizvodnje.

| (74) | Analizom domaće prodaje pokazalo se da je za neke vrste proizvoda dio domaće proizvodnje bio profitabilan te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, uobičajena vrijednost bila je izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka, ako su uvjeti iz prethodno navedene uvodne izjave 71. bili ispunjeni, ili kao ponderirani prosjek samo profitabilne prodaje u slučaju kada ti uvjeti nisu bili ispunjeni. S obzirom na to da nije bilo prodaje određene vrste istovjetnog proizvoda ili je nije bilo dovoljno, ili ako nije bilo prodaje u uobičajenom tijeku trgovine, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Analizom domaće prodaje pokazalo se da je za neke vrste proizvoda dio domaće proizvodnje bio profitabilan te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, uobičajena vrijednost bila je izračunana kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka, ako su uvjeti iz prethodno navedene uvodne izjave 71. bili ispunjeni, ili kao ponderirani prosjek samo profitabilne prodaje u slučaju kada ti uvjeti nisu bili ispunjeni. S obzirom na to da nije bilo prodaje određene vrste istovjetnog proizvoda ili je nije bilo dovoljno, ili ako nije bilo prodaje u uobičajenom tijeku trgovine, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (75) | Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u ispitnom postupku tijekom ispitnog postupka:






  i. | ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i |
| --- | --- | --- |

(75)

Uobičajena vrijednost izračunana je tako da su sljedeće vrijednosti pribrojene prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u ispitnom postupku tijekom ispitnog postupka:

i.

ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi koje su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

| ii. | ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

ii.

ponderirana prosječna dobit koju su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (76) | Za jednog od proizvođača izvoznika u ispitnom postupku trošak proizvodnje bio je prilagođen. S obzirom na to da je znatan obujam ulaznog materijala koji se upotrebljava za proizvodnju istovjetnog proizvoda nabavio i povezani dobavljač, Komisija je zamijenila trošak nabave tih ulaznih materijala troškom proizvodnje ulaznih materijala proizvođača izvoznika u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(76)

Za jednog od proizvođača izvoznika u ispitnom postupku trošak proizvodnje bio je prilagođen. S obzirom na to da je znatan obujam ulaznog materijala koji se upotrebljava za proizvodnju istovjetnog proizvoda nabavio i povezani dobavljač, Komisija je zamijenila trošak nabave tih ulaznih materijala troškom proizvodnje ulaznih materijala proizvođača izvoznika u ispitnom postupku.

| (77) | Za istog je proizvođača izvoznika Komisija isto tako utvrdila da je prilagodba za vrijednost otpada bila uračunana dvaput jer je obujam ulaznog materijala pretvorenog u gotove proizvode izračunan bez otpada. Komisija je stoga odbila odbiti vrijednost otpada od troška proizvodnje gotovog proizvoda. |
| --- | --- |

(77)

Za istog je proizvođača izvoznika Komisija isto tako utvrdila da je prilagodba za vrijednost otpada bila uračunana dvaput jer je obujam ulaznog materijala pretvorenog u gotove proizvode izračunan bez otpada. Komisija je stoga odbila odbiti vrijednost otpada od troška proizvodnje gotovog proizvoda.

| (78) | Za vrste proizvoda koje nisu bile prodane u reprezentativnim obujmima na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje uopće nisu bile prodane na domaćem tržištu ili gdje nije utvrđena prodaja u uobičajenom tijeku trgovine dodani su ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(78)

Za vrste proizvoda koje nisu bile prodane u reprezentativnim obujmima na domaćem tržištu dodani su prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. Za vrste proizvoda koje uopće nisu bile prodane na domaćem tržištu ili gdje nije utvrđena prodaja u uobičajenom tijeku trgovine dodani su ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

3.2.2.   Izvozna cijena

| (79) | Proizvođači izvoznici u ispitnom postupku prodali su predmetni proizvod za izvoz izravno nepovezanim kupcima u Uniji ili preko nepovezanih distributera na Tajvanu. Izvozna cijena stoga je utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje je potrebno platiti. |
| --- | --- |

(79)

Proizvođači izvoznici u ispitnom postupku prodali su predmetni proizvod za izvoz izravno nepovezanim kupcima u Uniji ili preko nepovezanih distributera na Tajvanu. Izvozna cijena stoga je utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje je potrebno platiti.

3.2.3.   Usporedba

| (80) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u ispitnom postupku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u ispitnom postupku na temelju cijena franko tvornica.

| (81) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala poštena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Cijene su prilagođene za prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, pakiranje, kredit, bankovne pristojbe i provizije. |
| --- | --- |

(81)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala poštena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Cijene su prilagođene za prijevoz, osiguranje, manipuliranje, utovar i popratne troškove, pakiranje, kredit, bankovne pristojbe i provizije.

| (82) | Proizvođači izvoznici u uzorku nisu upotrijebili devizne tečajeve koji su im bili dostavljeni u upitnicima o antidampingu poslanima prije posjeta radi provjere. Komisija je stoga ponovno izračunala vrijednosti transakcija s pomoću stopa danih u upitnicima. |
| --- | --- |

(82)

Proizvođači izvoznici u uzorku nisu upotrijebili devizne tečajeve koji su im bili dostavljeni u upitnicima o antidampingu poslanima prije posjeta radi provjere. Komisija je stoga ponovno izračunala vrijednosti transakcija s pomoću stopa danih u upitnicima.

3.2.4.   Dampinške marže

| (83) | Za proizvođače izvoznike u ispitnom postupku, uključujući dva povezana društva u uzorku i jedno kojem je odobreno pojedinačno ispitivanje, Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svih vrsta istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Za proizvođače izvoznike u ispitnom postupku, uključujući dva povezana društva u uzorku i jedno kojem je odobreno pojedinačno ispitivanje, Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svih vrsta istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.

| (84) | Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže izražene u postotcima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

  Tablica 3.


  Dampinške marže, Tajvan







  Društvo | Privremena dampinška marža
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei (pojedinačno ispitivanje) | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. i Yieh United Steel Corporation | 10,9 |

(84)

Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže izražene u postotcima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Tablica 3.

Dampinške marže, Tajvan

Društvo

Privremena dampinška marža

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei (pojedinačno ispitivanje)

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. i Yieh United Steel Corporation

10,9

| (85) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju marži proizvođača izvoznika u uzorku. |
| --- | --- |

(85)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju izvan uzorka, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju marži proizvođača izvoznika u uzorku.

| (86) | Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 10,9 %. |
| --- | --- |

(86)

Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 10,9 %.

| (87) | Za sva ostala društva iz predmetne zemlje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Za te potrebe Komisija je utvrdila razinu suradnje. Razina suradnje jest obujam izvoza društava koja surađuju u Uniju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je zabilježeno u statističkim podatcima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju. |
| --- | --- |

(87)

Za sva ostala društva iz predmetne zemlje Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Za te potrebe Komisija je utvrdila razinu suradnje. Razina suradnje jest obujam izvoza društava koja surađuju u Uniju izražena kao udjel ukupnog obujma izvoza, kako je zabilježeno u statističkim podatcima Eurostata o uvozu, iz predmetne zemlje u Uniju.

| (88) | Stupanj suradnje smatrao se u tom slučaju visokim te je na osnovi toga Komisija odlučila temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini društva s najvišom dampinškom maržom. |
| --- | --- |

(88)

Stupanj suradnje smatrao se u tom slučaju visokim te je na osnovi toga Komisija odlučila temeljiti preostalu dampinšku maržu na razini društva s najvišom dampinškom maržom.

| (89) | Privremene dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

  Tablica 4.


  Dampinške marže, Tajvan







  Društvo | Privremena dampinška marža
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. i Yieh United Steel Corporation | 10,9 |
| Ostala društva koja surađuju | 10,9 |
| Sva ostala društva | 12,0 |

(89)

Privremene dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Tablica 4.

Dampinške marže, Tajvan

Društvo

Privremena dampinška marža

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. i Yieh United Steel Corporation

10,9

Ostala društva koja surađuju

10,9

Sva ostala društva

12,0

4.   ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (90) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je devet poznatih proizvođača iz Unije. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je devet poznatih proizvođača iz Unije. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (91) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila više od tri milijuna tona. Komisija je utvrdila tu brojku na temelju svih raspoloživih podataka povezanih s industrijom Unije, kao što su podatci prikupljeni od proizvođača u uzorku i podatci iz pritužbe za druge proizvođače u Uniji. Najveći proizvođači u Uniji niti su surađivali niti su se protivili pritužbi. Šest proizvođača iz Unije koji čine približno 55 % prodaje i proizvodnje u Uniji surađivalo je u ispitnom postupku. Kao što je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., četiri proizvođača iz Unije odabrana su za uzorak koji predstavlja približno 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(91)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila više od tri milijuna tona. Komisija je utvrdila tu brojku na temelju svih raspoloživih podataka povezanih s industrijom Unije, kao što su podatci prikupljeni od proizvođača u uzorku i podatci iz pritužbe za druge proizvođače u Uniji. Najveći proizvođači u Uniji niti su surađivali niti su se protivili pritužbi. Šest proizvođača iz Unije koji čine približno 55 % prodaje i proizvodnje u Uniji surađivalo je u ispitnom postupku. Kao što je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., četiri proizvođača iz Unije odabrana su za uzorak koji predstavlja približno 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (92) | Zainteresirane strane tvrdile su da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku trebao biti isključen iz definicije industrije Unije jer je uvozio znatne količine predmetnog proizvoda. Međutim, uvoz tog proizvođača iz Unije iz predmetnih zemalja činio je manje od 5 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda i manje od 2 % njegova obujma prodaje u Uniji. Na temelju toga u ovoj se fazi smatra da je taj proizvođač iz Unije dio industrije Unije. |
| --- | --- |

(92)

Zainteresirane strane tvrdile su da je jedan proizvođač iz Unije u uzorku trebao biti isključen iz definicije industrije Unije jer je uvozio znatne količine predmetnog proizvoda. Međutim, uvoz tog proizvođača iz Unije iz predmetnih zemalja činio je manje od 5 % ukupnog uvoza predmetnog proizvoda i manje od 2 % njegova obujma prodaje u Uniji. Na temelju toga u ovoj se fazi smatra da je taj proizvođač iz Unije dio industrije Unije.

| (93) | Zainteresirane strane tvrdile su da neuključivanje najvećeg proizvođača iz Unije u uzorak čini taj uzorak nereprezentativnim. Kao što je već navedeno, četiri proizvođača iz Unije u uzorku predstavljaju približno 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Komisija je stoga zaključila da je uzorak bio reprezentativan. U svakom slučaju taj se najveći proizvođač nije javio. |
| --- | --- |

(93)

Zainteresirane strane tvrdile su da neuključivanje najvećeg proizvođača iz Unije u uzorak čini taj uzorak nereprezentativnim. Kao što je već navedeno, četiri proizvođača iz Unije u uzorku predstavljaju približno 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Komisija je stoga zaključila da je uzorak bio reprezentativan. U svakom slučaju taj se najveći proizvođač nije javio.

4.2.   Potrošnja u Uniji

| (94) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka o obujmu prodaje vlastite proizvodnje industrije Unije prikupljenih od proizvođača u uzorku, podataka iz pritužbe za druge proizvođače u Uniji i podataka o obujmu uvoza na tržište Unije dobivenih iz statističkih podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka o obujmu prodaje vlastite proizvodnje industrije Unije prikupljenih od proizvođača u uzorku, podataka iz pritužbe za druge proizvođače u Uniji i podataka o obujmu uvoza na tržište Unije dobivenih iz statističkih podataka Eurostata.

| (95) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Potrošnja u Uniji | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja u Uniji (u tonama) | 3 161 737 | 3 250 977 | 3 256 438 | 3 300 127 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba, Eurostat |

(95)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 5.

Potrošnja u Uniji

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Potrošnja u Uniji (u tonama)

3 161 737

3 250 977

3 256 438

3 300 127

Indeks

100

103

103

104

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba, Eurostat

| (96) | Potrošnja u Uniji stalno je rasla za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(96)

Potrošnja u Uniji stalno je rasla za 4 % tijekom razmatranog razdoblja.

4.3.   Uvoz iz predmetnih zemalja

4.3.1.   Kumulativna procjena učinaka uvoza iz predmetnih zemalja

| (97) | Komisija je ispitala je li uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je ispitala je li uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.

| (98) | Dampinška marža utvrđena u pogledu uvoza iz NRK-a i Tajvana bila je iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bila zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe. Tržišni udjeli tijekom razdoblja ispitnog postupka bili su 5,1 % za Tajvan i 4,3 % za NRK. |
| --- | --- |

(98)

Dampinška marža utvrđena u pogledu uvoza iz NRK-a i Tajvana bila je iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bila zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe. Tržišni udjeli tijekom razdoblja ispitnog postupka bili su 5,1 % za Tajvan i 4,3 % za NRK.

| (99) | Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajvana i istovjetnog proizvoda bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi natjecali su se međusobno i s istovjetnim proizvodom proizvedenim u Uniji jer su svi proizvodi u skladu s istim globalnim standardima te su stoga međusobno zamjenjivi. Isto tako, prodaju se istim prodajnim kanalima i sličnim kategorijama kupaca. |
| --- | --- |

(99)

Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajvana i istovjetnog proizvoda bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi natjecali su se međusobno i s istovjetnim proizvodom proizvedenim u Uniji jer su svi proizvodi u skladu s istim globalnim standardima te su stoga međusobno zamjenjivi. Isto tako, prodaju se istim prodajnim kanalima i sličnim kategorijama kupaca.

| (100) | Iz udruženja Taiwan Steel & Iron Industries Association („TSIIA”) tvrdili su da Komisija ne bi trebala kumulativno procjenjivati učinke dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajvana. Tvrdili su da se, iako se hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika mogu smatrati istovjetnima u smislu Osnovne uredbe, tajvanski proizvodi na tržištu Unije ne prodaju pod istim uvjetima tržišnog natjecanja kao proizvodi iz kineskog uvoza. Smatraju da se oni uglavnom razlikuju u pogledu vrste i kvalitete jer su proizvodi iz Tajvana bolje kvalitete. |
| --- | --- |

(100)

Iz udruženja Taiwan Steel & Iron Industries Association („TSIIA”) tvrdili su da Komisija ne bi trebala kumulativno procjenjivati učinke dampinškog uvoza iz NRK-a i Tajvana. Tvrdili su da se, iako se hladnovaljani ravni proizvodi od nehrđajućeg čelika mogu smatrati istovjetnima u smislu Osnovne uredbe, tajvanski proizvodi na tržištu Unije ne prodaju pod istim uvjetima tržišnog natjecanja kao proizvodi iz kineskog uvoza. Smatraju da se oni uglavnom razlikuju u pogledu vrste i kvalitete jer su proizvodi iz Tajvana bolje kvalitete.

| (101) | Ta tvrdnja u pogledu različitih vrsti odnosi se samo na posebne proizvode koji čine manje od 1 % uvoza. Nadalje, svi proizvodi (iz EU-a, Kine i Tajvana) u skladu su s istim normama širom svijeta te nisu iznesene tvrdnje u kojima se kvantificiraju razlike fizičkih svojstava između istovjetnog proizvoda proizvedenog u Uniji i uvoza, zbog čega je ta tvrdnja neutemeljena. Posljedično, ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(101)

Ta tvrdnja u pogledu različitih vrsti odnosi se samo na posebne proizvode koji čine manje od 1 % uvoza. Nadalje, svi proizvodi (iz EU-a, Kine i Tajvana) u skladu su s istim normama širom svijeta te nisu iznesene tvrdnje u kojima se kvantificiraju razlike fizičkih svojstava između istovjetnog proizvoda proizvedenog u Uniji i uvoza, zbog čega je ta tvrdnja neutemeljena. Posljedično, ta je tvrdnja odbačena.

| (102) | Stoga su ispunjeni svi kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe te se uvoz iz NRK-a i Tajvana ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete. |
| --- | --- |

(102)

Stoga su ispunjeni svi kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. Osnovne uredbe te se uvoz iz NRK-a i Tajvana ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete.

4.3.2.   Obujam i tržišni udjel uvoza iz predmetnih zemalja

| (103) | Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju obujma uvoza dobivenog iz statističkih podataka Eurostata. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na istom temelju. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju obujma uvoza dobivenog iz statističkih podataka Eurostata. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na istom temelju.

| (104) | Uvoz u Uniju iz predmetnih zemalja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam uvoza i tržišni udjel | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama) | 56 477 | 95 876 | 87 759 | 143 420 |
| Indeks | 100 | 170 | 155 | 254 |
| Tržišni udjel (%) | 1,8 | 2,9 | 2,7 | 4,3 |
| Indeks | 100 | 165 | 151 | 243 |
| Obujam uvoza iz Tajvana (u tonama) | 127 664 | 173 968 | 132 392 | 169 097 |
| Indeks | 100 | 136 | 104 | 132 |
| Tržišni udjel (%) | 4,0 | 5,4 | 4,1 | 5,1 |
| Indeks | 100 | 133 | 101 | 127 |
| Obujam uvoza iz predmetnih zemalja (u tonama) | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 |
| Indeks | 100 | 147 | 120 | 170 |
| Tržišni udjel (%) | 5,8 | 8,3 | 6,8 | 9,5 |
| Indeks | 100 | 143 | 116 | 163 |
| Izvor: Eurostat |

(104)

Uvoz u Uniju iz predmetnih zemalja razvijao se kako slijedi:

Tablica 6.

Obujam uvoza i tržišni udjel

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)

56 477

95 876

87 759

143 420

Indeks

100

170

155

254

Tržišni udjel (%)

1,8

2,9

2,7

4,3

Indeks

100

165

151

243

Obujam uvoza iz Tajvana (u tonama)

127 664

173 968

132 392

169 097

Indeks

100

136

104

132

Tržišni udjel (%)

4,0

5,4

4,1

5,1

Indeks

100

133

101

127

Obujam uvoza iz predmetnih zemalja (u tonama)

184 140

269 845

220 151

312 517

Indeks

100

147

120

170

Tržišni udjel (%)

5,8

8,3

6,8

9,5

Indeks

100

143

116

163

Izvor: Eurostat

| (105) | Kumulativan uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 70 % sa 184 140 tona na 312 517 tona od 2010. do razdoblja ispitnog postupka. Uvoz je bio u stalnom porastu tijekom razmatranog razdoblja, uz iznimku 2012., kada je obujam uvoza bila više nego 2010., ali ispod razine iz 2011. |
| --- | --- |

(105)

Kumulativan uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 70 % sa 184 140 tona na 312 517 tona od 2010. do razdoblja ispitnog postupka. Uvoz je bio u stalnom porastu tijekom razmatranog razdoblja, uz iznimku 2012., kada je obujam uvoza bila više nego 2010., ali ispod razine iz 2011.

| (106) | Kumulativni tržišni udjel povećao se za 63 % sa 5,8 % na 9,5 % tijekom razmatranog razdoblja. Slično obujmu uvoza, tržišni udjel bio je u stalnom porastu tijekom razmatranog razdoblja, uz iznimku 2012. |
| --- | --- |

(106)

Kumulativni tržišni udjel povećao se za 63 % sa 5,8 % na 9,5 % tijekom razmatranog razdoblja. Slično obujmu uvoza, tržišni udjel bio je u stalnom porastu tijekom razmatranog razdoblja, uz iznimku 2012.

4.3.3.   Cijene uvoza iz predmetnih zemalja i obaranje cijena

| (107) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju vrijednosti i obujma uvoza dobivenih iz statističkih podataka Eurostata. Obaranje cijena uvoza utvrđeno je na temelju odgovora iz upitnika koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, proizvođači izvoznici u uzorku i proizvođač izvoznik kojem je odobreno pojedinačno ispitivanje iz prethodne uvodne izjave 17. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju vrijednosti i obujma uvoza dobivenih iz statističkih podataka Eurostata. Obaranje cijena uvoza utvrđeno je na temelju odgovora iz upitnika koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, proizvođači izvoznici u uzorku i proizvođač izvoznik kojem je odobreno pojedinačno ispitivanje iz prethodne uvodne izjave 17.

| (108) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetnih zemalja razvijala se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Cijene uvoza | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRK (EUR/tone) | 2 175 | 2 280 | 2 253 | 2 008 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 92 |
| Tajvan (EUR/tone) | 2 268 | 2 414 | 2 143 | 1 897 |
| Indeks | 100 | 106 | 94 | 84 |
| Predmetne zemlje (EUR/tone) | 2 239 | 2 366 | 2 187 | 1 948 |
| Indeks | 100 | 106 | 98 | 87 |
| Izvor: Eurostat |

(108)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetnih zemalja razvijala se kako slijedi:

Tablica 7.

Cijene uvoza

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

NRK (EUR/tone)

2 175

2 280

2 253

2 008

Indeks

100

105

104

92

Tajvan (EUR/tone)

2 268

2 414

2 143

1 897

Indeks

100

106

94

84

Predmetne zemlje (EUR/tone)

2 239

2 366

2 187

1 948

Indeks

100

106

98

87

Izvor: Eurostat

| (109) | Cijene uvoza NRK-a i Tajvana prvotno su se povećale za šest postotnih bodova u razdoblju od 2010. do 2011. Naknadno su se cijene smanjile za 19 postotnih bodova, čime je opće smanjenje iznosilo 13 %. Cijene uvoza iz NRK-a i Tajvana slijedile su sličan trend, uz iznimku 2012., kada su i dalje cijene bile relativno visoke za NRK, ali već relativno niske za Tajvan. Za obje zemlje cijene su se dodatno smanjile od 2012. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(109)

Cijene uvoza NRK-a i Tajvana prvotno su se povećale za šest postotnih bodova u razdoblju od 2010. do 2011. Naknadno su se cijene smanjile za 19 postotnih bodova, čime je opće smanjenje iznosilo 13 %. Cijene uvoza iz NRK-a i Tajvana slijedile su sličan trend, uz iznimku 2012., kada su i dalje cijene bile relativno visoke za NRK, ali već relativno niske za Tajvan. Za obje zemlje cijene su se dodatno smanjile od 2012. do razdoblja ispitnog postupka.

| (110) | Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:






  i. | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i |
| --- | --- | --- |

(110)

Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

i.

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i

| ii. | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti uvoznih proizvoda ispitanih kineskih i tajvanskih proizvođača za prvog nepovezanog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

ii.

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti uvoznih proizvoda ispitanih kineskih i tajvanskih proizvođača za prvog nepovezanog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nastale nakon uvoza.

| (111) | Usporedba cijena provedena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije, prema potrebi primjereno prilagođene, te nakon odbijanja popusta, provizija i troškova isporuke. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža obaranja cijena u iznosu između 9,6 % i 11,3 % za uvoz iz predmetnih zemalja na tržište Unije. |
| --- | --- |

(111)

Usporedba cijena provedena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije, prema potrebi primjereno prilagođene, te nakon odbijanja popusta, provizija i troškova isporuke. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža obaranja cijena u iznosu između 9,6 % i 11,3 % za uvoz iz predmetnih zemalja na tržište Unije.

| (112) | Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvođači izvoznici gotovo isključivo prodaju nepovezanim distributerima ili servisnim centrima za čelik, dok je industrija Unije prodavala distributerima, servisnim centrima za čelik i krajnjim korisnicima. Ispitnim postupkom ipak se nije pokazalo da je ova razlika u razini trgovine utjecala na cijene. Upravo suprotno, nepovezani distributeri i servisni centri za čelik tvrdili su da im proizvođači iz Unije nisu dali povoljnije uvjete prodaje nego korisnicima. |
| --- | --- |

(112)

Ispitnim postupkom pokazalo se da proizvođači izvoznici gotovo isključivo prodaju nepovezanim distributerima ili servisnim centrima za čelik, dok je industrija Unije prodavala distributerima, servisnim centrima za čelik i krajnjim korisnicima. Ispitnim postupkom ipak se nije pokazalo da je ova razlika u razini trgovine utjecala na cijene. Upravo suprotno, nepovezani distributeri i servisni centri za čelik tvrdili su da im proizvođači iz Unije nisu dali povoljnije uvjete prodaje nego korisnicima.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opće napomene

| (113) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(113)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (114) | Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. U uzorku su bila četiri proizvođača. |
| --- | --- |

(114)

Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 8., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. U uzorku su bila četiri proizvođača.

| (115) | Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka prikupljenih od proizvođača u uzorku i podataka iz pritužbe za druge proizvođače iz Unije. Podatci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podatci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(115)

Za potrebe utvrđivanja štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka prikupljenih od proizvođača u uzorku i podataka iz pritužbe za druge proizvođače iz Unije. Podatci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podatci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (116) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže. |
| --- | --- |

(116)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže.

| (117) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(117)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

| (118) | Zainteresirane strane tvrdile su da bi se podatci proizvođača iz Unije u uzorku trebali dosljedno upotrebljavati za procjenu štete umjesto dijeljenja pokazatelja na makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje. Tvrdile su da je zasebna analiza makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja bila podložna manipulaciji podnositelja pritužbe jer je on mogao usmjeravati prikupljanje podataka na makroekonomskoj razini, s obzirom na to da se odluka o tome je li specifični pokazatelj bio makroekonomski ili mikroekonomski temeljila na raspoloživosti podataka. |
| --- | --- |

(118)

Zainteresirane strane tvrdile su da bi se podatci proizvođača iz Unije u uzorku trebali dosljedno upotrebljavati za procjenu štete umjesto dijeljenja pokazatelja na makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje. Tvrdile su da je zasebna analiza makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja bila podložna manipulaciji podnositelja pritužbe jer je on mogao usmjeravati prikupljanje podataka na makroekonomskoj razini, s obzirom na to da se odluka o tome je li specifični pokazatelj bio makroekonomski ili mikroekonomski temeljila na raspoloživosti podataka.

| (119) | Komisija je utvrdila i analizirala makroekonomske pokazatelje koji su se mogli vidjeti na razini Unije, a ne samo na razini proizvođača iz Unije u uzorku. U pogledu makroekonomskih pokazatelja smatra se da sveukupni podatci cijele industrije Unije, što uključuje i podatke društava u uzorku, bolje odražavaju situaciju tijekom razmatranog razdoblja od podataka za samo dio industrije. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je utvrdila i analizirala makroekonomske pokazatelje koji su se mogli vidjeti na razini Unije, a ne samo na razini proizvođača iz Unije u uzorku. U pogledu makroekonomskih pokazatelja smatra se da sveukupni podatci cijele industrije Unije, što uključuje i podatke društava u uzorku, bolje odražavaju situaciju tijekom razmatranog razdoblja od podataka za samo dio industrije.

| (120) | Podatci koje je za ocjenu makroekonomskih pokazatelja dostavio podnositelj pritužbe smatrali su se točnima i pouzdanima. Valjanost podataka provjeravala se u odnosu na podatke koje su dostavili proizvođači Unije u uzorku. Rasprave radi, analiza štete u kojoj se dosljedno upotrebljavaju samo podatci koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku pokazali bi negativniju sliku za makroekonomske pokazatelje. Nije bilo temelja za zaključak da je podnositelj pritužbe namjerno uskratio podatke kako bi manipulirao analizom štete. Dakle ne postoje razlozi zbog kojih bi se zanemarili podatci koje je dostavio podnositelj pritužbe u pogledu makroekonomskih pokazatelja. Stoga se argument da bi se analiza svih pokazatelja štete trebala ograničiti na podatke koje su dostavili samo proizvođači iz Unije u uzorku ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(120)

Podatci koje je za ocjenu makroekonomskih pokazatelja dostavio podnositelj pritužbe smatrali su se točnima i pouzdanima. Valjanost podataka provjeravala se u odnosu na podatke koje su dostavili proizvođači Unije u uzorku. Rasprave radi, analiza štete u kojoj se dosljedno upotrebljavaju samo podatci koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku pokazali bi negativniju sliku za makroekonomske pokazatelje. Nije bilo temelja za zaključak da je podnositelj pritužbe namjerno uskratio podatke kako bi manipulirao analizom štete. Dakle ne postoje razlozi zbog kojih bi se zanemarili podatci koje je dostavio podnositelj pritužbe u pogledu makroekonomskih pokazatelja. Stoga se argument da bi se analiza svih pokazatelja štete trebala ograničiti na podatke koje su dostavili samo proizvođači iz Unije u uzorku ne može prihvatiti.

4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1.   Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta

| (121) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet (na razini hladnog valjanja) i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 8.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 3 195 908 | 3 159 359 | 3 222 857 | 3 036 688 |
| Indeks | 100 | 99 | 101 | 95 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 4 174 027 | 4 261 161 | 4 284 261 | 4 330 161 |
| Indeks | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 77 | 74 | 75 | 70 |
| Indeks | 100 | 97 | 98 | 92 |
| Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba |

(121)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet (na razini hladnog valjanja) i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 8.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (u tonama)

3 195 908

3 159 359

3 222 857

3 036 688

Indeks

100

99

101

95

Proizvodni kapacitet (u tonama)

4 174 027

4 261 161

4 284 261

4 330 161

Indeks

100

102

103

104

Iskorištenost kapaciteta (%)

77

74

75

70

Indeks

100

97

98

92

Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba

| (122) | Obujam proizvodnje ostao je stabilan u razdoblju od 2010. do 2012. Od 2012. do razdoblja ispitnog postupka obujam proizvodnje znatno se smanjio za šest postotnih bodova, što je dovelo do općeg smanjenja od 5 % unatoč stabilnoj potražnji. |
| --- | --- |

(122)

Obujam proizvodnje ostao je stabilan u razdoblju od 2010. do 2012. Od 2012. do razdoblja ispitnog postupka obujam proizvodnje znatno se smanjio za šest postotnih bodova, što je dovelo do općeg smanjenja od 5 % unatoč stabilnoj potražnji.

| (123) | Proizvodni kapacitet u razmatranom razdoblju istodobno se umjereno povećao za 4 %. Blago povećanje proizvodnog kapaciteta moglo bi se pripisati boljoj iskorištenosti strojeva zbog programa povećanja djelotvornosti koje je provela industrija Unije. |
| --- | --- |

(123)

Proizvodni kapacitet u razmatranom razdoblju istodobno se umjereno povećao za 4 %. Blago povećanje proizvodnog kapaciteta moglo bi se pripisati boljoj iskorištenosti strojeva zbog programa povećanja djelotvornosti koje je provela industrija Unije.

| (124) | Posljedično, iskorištenost kapaciteta smanjila sa za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Poznato je da se iskorištenost kapaciteta od 100 % ne može postići te da dugoročno nije održiva u industriji hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika. Međutim, iskorištenost kapaciteta koju je postigla industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja daleko je niža od iskorištenosti kapaciteta veće od 90 %, za koju se smatra da se može postići tijekom održive dugoročne razine proizvodnje. Usto, s obzirom na to da je razlika između proizvodnog kapaciteta i održive dugoročne razine proizvodnje mala, ona nije mogla utjecati na trend smanjenja koji je pokazala industrija Unije. |
| --- | --- |

(124)

Posljedično, iskorištenost kapaciteta smanjila sa za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Poznato je da se iskorištenost kapaciteta od 100 % ne može postići te da dugoročno nije održiva u industriji hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika. Međutim, iskorištenost kapaciteta koju je postigla industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja daleko je niža od iskorištenosti kapaciteta veće od 90 %, za koju se smatra da se može postići tijekom održive dugoročne razine proizvodnje. Usto, s obzirom na to da je razlika između proizvodnog kapaciteta i održive dugoročne razine proizvodnje mala, ona nije mogla utjecati na trend smanjenja koji je pokazala industrija Unije.

4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udjel

| (125) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:

  Tablica 9.


  Obujam prodaje i tržišni udjel | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 2 641 033 | 2 637 819 | 2 732 237 | 2 631 508 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 100 |
| Tržišni udjel (%) | 84 | 81 | 84 | 80 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba |

(125)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:

Tablica 9.

Obujam prodaje i tržišni udjel

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

2 641 033

2 637 819

2 732 237

2 631 508

Indeks

100

100

103

100

Tržišni udjel (%)

84

81

84

80

Indeks

100

97

100

95

Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba

| (126) | Obujam prodaje u industriji Unije bio je stabilan tijekom razmatranog razdoblja, s neznatno većim obujmom prodaje 2012. |
| --- | --- |

(126)

Obujam prodaje u industriji Unije bio je stabilan tijekom razmatranog razdoblja, s neznatno većim obujmom prodaje 2012.

| (127) | S obzirom na to da je potrošnja Unije bila u porastu tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 96., prilično stabilan obujam prodaje doveo je do pada tržišnog udjela industrije Unije od 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Slično kao u slučaju obujma prodaje, pozitivniji rezultati zabilježeni su 2012. |
| --- | --- |

(127)

S obzirom na to da je potrošnja Unije bila u porastu tijekom razmatranog razdoblja, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 96., prilično stabilan obujam prodaje doveo je do pada tržišnog udjela industrije Unije od 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Slično kao u slučaju obujma prodaje, pozitivniji rezultati zabilježeni su 2012.

4.4.2.3.   Rast

| (128) | Kako je prethodno opisano, tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije bio je prilično stabilan na rastućem tržištu. Istodobno se uvoz iz predmetnih zemalja znatno povećao. Posljedično, tržišni rast od približno 140 000 tona tijekom razmatranog razdoblja koristio je gotovo isključivo uvozu iz predmetnih zemalja, čime je on povećan za približno 128 000 tona tijekom istog razdoblja. Stoga industrija Unije uopće nije mogla ostvariti korist od tržišnog rasta. |
| --- | --- |

(128)

Kako je prethodno opisano, tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije bio je prilično stabilan na rastućem tržištu. Istodobno se uvoz iz predmetnih zemalja znatno povećao. Posljedično, tržišni rast od približno 140 000 tona tijekom razmatranog razdoblja koristio je gotovo isključivo uvozu iz predmetnih zemalja, čime je on povećan za približno 128 000 tona tijekom istog razdoblja. Stoga industrija Unije uopće nije mogla ostvariti korist od tržišnog rasta.

4.4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (129) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zaposlenost i produktivnost | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 13 223 | 12 978 | 12 471 | 11 820 |
| Indeks | 100 | 98 | 94 | 89 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 242 | 235 | 258 | 257 |
| Indeks | 100 | 97 | 107 | 106 |
| Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba |

(129)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Zaposlenost i produktivnost

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

13 223

12 978

12 471

11 820

Indeks

100

98

94

89

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

242

235

258

257

Indeks

100

97

107

106

Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku, pritužba

| (130) | Broj zaposlenika industrije Unije smanjio se za 2 postotna boda 2011., za dodatna 4 postotna boda 2012. te za još 5 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka, što jasno pokazuje tendenciju pada. Racionalizacija broja zaposlenika mogla bi se pripisati provedbi različitih planova učinkovitosti koju su poduzeli proizvođači Unije te smanjenju obujma proizvodnje. |
| --- | --- |

(130)

Broj zaposlenika industrije Unije smanjio se za 2 postotna boda 2011., za dodatna 4 postotna boda 2012. te za još 5 postotnih bodova u razdoblju ispitnog postupka, što jasno pokazuje tendenciju pada. Racionalizacija broja zaposlenika mogla bi se pripisati provedbi različitih planova učinkovitosti koju su poduzeli proizvođači Unije te smanjenju obujma proizvodnje.

| (131) | Industrija hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika općenito se smatra kapitalno intenzivnom industrijom. Unatoč tomu, industrija Unije u znatnoj mjeri pridonosi zapošljavanju. Osim toga, troškovi radne snage drugi su najvažniji čimbenik troška nakon sirovina, čineći u prosjeku približno 10 % do 15 % ukupnih troškova. Stoga je zaposlenost bitan pokazatelj štete za ovu industriju. |
| --- | --- |

(131)

Industrija hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika općenito se smatra kapitalno intenzivnom industrijom. Unatoč tomu, industrija Unije u znatnoj mjeri pridonosi zapošljavanju. Osim toga, troškovi radne snage drugi su najvažniji čimbenik troška nakon sirovina, čineći u prosjeku približno 10 % do 15 % ukupnih troškova. Stoga je zaposlenost bitan pokazatelj štete za ovu industriju.

| (132) | Produktivnost industrije Unije neznatno se smanjila 2011. za 3 postotna boda, zatim se 2012. povećala za 10 postotnih bodova, da bi se tijekom razdoblja ispitnog postupka opet smanjila za 1 postotni bod. Općenito se povećala za 6 postotnih bodova, sa 242 tone po zaposleniku na 257 tona po zaposleniku u predmetnom razdoblju unatoč manjem broju zaposlenika, što je odrazilo veću učinkovitost. |
| --- | --- |

(132)

Produktivnost industrije Unije neznatno se smanjila 2011. za 3 postotna boda, zatim se 2012. povećala za 10 postotnih bodova, da bi se tijekom razdoblja ispitnog postupka opet smanjila za 1 postotni bod. Općenito se povećala za 6 postotnih bodova, sa 242 tone po zaposleniku na 257 tona po zaposleniku u predmetnom razdoblju unatoč manjem broju zaposlenika, što je odrazilo veću učinkovitost.

4.4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (133) | Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(133)

Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetnih zemalja.

| (134) | Ovo je drugi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Uvoz istog proizvoda podrijetlom iz NRK-a, Južne Koreje i Tajvana već je bio predmet ispitnog postupka u razdoblju 2008. – 2009. (6) Iako taj ispitni postupak nije rezultirao uvođenjem antidampinških mjera, ispitnim se postupkom već u tom trenutku privremeno utvrdilo postojanje dampinga (7). |
| --- | --- |

(134)

Ovo je drugi antidampinški ispitni postupak u pogledu predmetnog proizvoda. Uvoz istog proizvoda podrijetlom iz NRK-a, Južne Koreje i Tajvana već je bio predmet ispitnog postupka u razdoblju 2008. – 2009. (6) Iako taj ispitni postupak nije rezultirao uvođenjem antidampinških mjera, ispitnim se postupkom već u tom trenutku privremeno utvrdilo postojanje dampinga (7).

4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (135) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Prodajne cijene u Uniji | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona) | 2 428 | 2 572 | 2 358 | 2 159 |
| Indeks | 100 | 106 | 97 | 89 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 2 247 | 2 345 | 2 149 | 1 939 |
| Indeks | 100 | 104 | 96 | 86 |
| Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku |

(135)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Prodajne cijene u Uniji

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)

2 428

2 572

2 358

2 159

Indeks

100

106

97

89

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

2 247

2 345

2 149

1 939

Indeks

100

104

96

86

Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku

| (136) | Prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja smanjile su se za 11 %. Dok su se cijene 2011. povećale za 6 %, kasnije su do kraja razmatranog razdoblja pale za 17 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(136)

Prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja smanjile su se za 11 %. Dok su se cijene 2011. povećale za 6 %, kasnije su do kraja razmatranog razdoblja pale za 17 postotnih bodova.

| (137) | Jedinični trošak proizvodnje ukupne proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika (uključujući kasnije izvezenu robu) uvelike je slijedio kretanje prodajnih cijena, smanjivši se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, prodajne cijene i jedinični trošak proizvodnje ne mogu se izravno usporediti jer postoji određena vremenska razlika između proizvodnje i prodaje. Budući da je prosječna razina zaliha industrije Unije činila približno 15 % prometa, prosječno postoji vremenski odmak od gotovo dva mjeseca između proizvodnje i prodaje. |
| --- | --- |

(137)

Jedinični trošak proizvodnje ukupne proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika (uključujući kasnije izvezenu robu) uvelike je slijedio kretanje prodajnih cijena, smanjivši se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, prodajne cijene i jedinični trošak proizvodnje ne mogu se izravno usporediti jer postoji određena vremenska razlika između proizvodnje i prodaje. Budući da je prosječna razina zaliha industrije Unije činila približno 15 % prometa, prosječno postoji vremenski odmak od gotovo dva mjeseca između proizvodnje i prodaje.

| (138) | Općenito, troškovi proizvodnje i prodajne cijene posljedica su razvoja troškova sirovina, uglavnom kroma i nikla. Doista, cijene koje naplaćuje industrija Unije prate takozvani mehanizam „dodatne naknade za slitine”. Prema tom mehanizmu cijene se sastoje od fiksne „osnovne cijene” te „dodatne naknade za slitine”, koja varira ovisno o kemijskom sastavu razreda čelika i kotacijama slitina na Londonskoj burzi metala (London Metal Exchange – LME). Stoga su cijene povezane s razredom čelika i odgovarajućim troškom sirovine. |
| --- | --- |

(138)

Općenito, troškovi proizvodnje i prodajne cijene posljedica su razvoja troškova sirovina, uglavnom kroma i nikla. Doista, cijene koje naplaćuje industrija Unije prate takozvani mehanizam „dodatne naknade za slitine”. Prema tom mehanizmu cijene se sastoje od fiksne „osnovne cijene” te „dodatne naknade za slitine”, koja varira ovisno o kemijskom sastavu razreda čelika i kotacijama slitina na Londonskoj burzi metala (London Metal Exchange – LME). Stoga su cijene povezane s razredom čelika i odgovarajućim troškom sirovine.

| (139) | Zainteresirane strane predložile su da bi kretanje prodajnih cijena industrije Unije trebalo analizirati bez dodatne naknade za slitine. Budući da industrija Unije ne utječe na cijenu nikla, zainteresirane strane tvrdile su da bi Komisija trebala razmotriti samo osnovnu cijenu. |
| --- | --- |

(139)

Zainteresirane strane predložile su da bi kretanje prodajnih cijena industrije Unije trebalo analizirati bez dodatne naknade za slitine. Budući da industrija Unije ne utječe na cijenu nikla, zainteresirane strane tvrdile su da bi Komisija trebala razmotriti samo osnovnu cijenu.

| (140) | Ukupna cijena doista se sastoji od osnovne cijene i dodatne naknade za slitine, a kupci su obično svjesni te podjele. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da se tijekom razdoblja ispitnog postupka ta dva elementa cijene obično nisu na fakturi iskazivala odvojeno. U takvim slučajevima na trgovačkim ispravama izdanima prije fakture, poput narudžbenice ili potvrde narudžbe, ta se dva elementa obično ne navode odvojeno. |
| --- | --- |

(140)

Ukupna cijena doista se sastoji od osnovne cijene i dodatne naknade za slitine, a kupci su obično svjesni te podjele. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da se tijekom razdoblja ispitnog postupka ta dva elementa cijene obično nisu na fakturi iskazivala odvojeno. U takvim slučajevima na trgovačkim ispravama izdanima prije fakture, poput narudžbenice ili potvrde narudžbe, ta se dva elementa obično ne navode odvojeno.

| (141) | Stoga se razvoj osnovne cijene analizirao na temelju javno dostupnih podataka koje su dostavile zainteresirane strane. Ti podaci pokazuju detaljnu raščlambu ukupne cijene koja je naplaćena za proizvode široke potrošnje razreda 304 (8) u Njemačkoj (9) na osnovnu cijenu i dodatnu naknadu za slitine. Iako je dodatna naknada za slitine varirala ovisno o razvoju troškova sirovina, osnovna cijena stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja za približno 20 %, s približno 1 200 EUR/tona 2010. na približno 1 000 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka. Iako razina smanjenja možda nužno nije reprezentativna za sve proizvode i sve proizvođače iz Unije, veliki iznos smanjenja potkrepljuje zaključak da je silazno kretanje osim u pogledu razine dodatne naknade za slitine zabilježeno i u pogledu razine osnovne cijene. |
| --- | --- |

(141)

Stoga se razvoj osnovne cijene analizirao na temelju javno dostupnih podataka koje su dostavile zainteresirane strane. Ti podaci pokazuju detaljnu raščlambu ukupne cijene koja je naplaćena za proizvode široke potrošnje razreda 304 (8) u Njemačkoj (9) na osnovnu cijenu i dodatnu naknadu za slitine. Iako je dodatna naknada za slitine varirala ovisno o razvoju troškova sirovina, osnovna cijena stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja za približno 20 %, s približno 1 200 EUR/tona 2010. na približno 1 000 EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka. Iako razina smanjenja možda nužno nije reprezentativna za sve proizvode i sve proizvođače iz Unije, veliki iznos smanjenja potkrepljuje zaključak da je silazno kretanje osim u pogledu razine dodatne naknade za slitine zabilježeno i u pogledu razine osnovne cijene.

4.4.3.2.   Troškovi rada

| (142) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 57 071 | 58 068 | 59 684 | 61 826 |
| Indeks | 100 | 102 | 105 | 108 |
| Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku |

(142)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

57 071

58 068

59 684

61 826

Indeks

100

102

105

108

Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku

| (143) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja, a od 2010. do razdoblja ispitnog postupka općenito su se povećali za 8 %. |
| --- | --- |

(143)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja, a od 2010. do razdoblja ispitnog postupka općenito su se povećali za 8 %.

4.4.3.3.   Zalihe

| (144) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Zalihe | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 242 166 | 238 818 | 208 021 | 225 418 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 93 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 15 | 16 | 14 | 15 |
| Indeks | 100 | 103 | 90 | 99 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(144)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 13.

Zalihe

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (u tonama)

242 166

238 818

208 021

225 418

Indeks

100

99

86

93

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

15

16

14

15

Indeks

100

103

90

99

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

| (145) | Obujam zaliha ostao je prilično stabilan u razdoblju od 2010. do 2011., potom se 2012. smanjio za 13 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka blago se povećao za 7 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja općenito je smanjen za 7 %. Budući da se većina proizvodnje obavlja prema narudžbi, u toj industriji zalihe nisu važan pokazatelj. |
| --- | --- |

(145)

Obujam zaliha ostao je prilično stabilan u razdoblju od 2010. do 2011., potom se 2012. smanjio za 13 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka blago se povećao za 7 postotnih bodova. Tijekom razmatranog razdoblja općenito je smanjen za 7 %. Budući da se većina proizvodnje obavlja prema narudžbi, u toj industriji zalihe nisu važan pokazatelj.

4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (146) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 14.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | – 0,6 | – 1,3 | – 2,1 | – 1,6 |
| Indeks | – 100 | – 214 | – 330 | – 253 |
| Novčani tok (milijuni EUR) | – 199 | 107 | – 10 | – 39 |
| Indeks | – 100 | 54 | – 5 | – 20 |
| Ulaganja (milijuni EUR) | 1 504 | 1 375 | 1 279 | 1 244 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 83 |
| Povrat ulaganja (%) | – 1,2 | – 2,9 | – 4,3 | – 3,1 |
| Indeks | – 100 | – 246 | – 370 | – 269 |
| Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku |

(146)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 14.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

– 0,6

– 1,3

– 2,1

– 1,6

Indeks

– 100

– 214

– 330

– 253

Novčani tok (milijuni EUR)

– 199

107

– 10

– 39

Indeks

– 100

54

– 5

– 20

Ulaganja (milijuni EUR)

1 504

1 375

1 279

1 244

Indeks

100

91

85

83

Povrat ulaganja (%)

– 1,2

– 2,9

– 4,3

– 3,1

Indeks

– 100

– 246

– 370

– 269

Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku

| (147) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna – u razdoblju od 2010. do 2012. smanjila se za 1,5 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka blago se oporavila za 0,5 postotnih bodova te je iznosila -1,6 %. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 141., negativna profitabilnost uglavnom je bila posljedica stalnog smanjenja osnovne cijene, a ne promjenjivih cijena sirovina poput nikla. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitabilnost proizvođača u uzorku bila je negativna – u razdoblju od 2010. do 2012. smanjila se za 1,5 postotnih bodova, a u razdoblju ispitnog postupka blago se oporavila za 0,5 postotnih bodova te je iznosila -1,6 %. Kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 141., negativna profitabilnost uglavnom je bila posljedica stalnog smanjenja osnovne cijene, a ne promjenjivih cijena sirovina poput nikla.

| (148) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. U tri od četiri razmatrane godine novčani tok bio je negativan, poboljšao se 2011., ali potom se ponovno počeo smanjivati. Privremeno poboljšanje 2011. uvelike je bilo posljedica znatnog smanjenja zaliha poluproizvoda. |
| --- | --- |

(148)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. U tri od četiri razmatrane godine novčani tok bio je negativan, poboljšao se 2011., ali potom se ponovno počeo smanjivati. Privremeno poboljšanje 2011. uvelike je bilo posljedica znatnog smanjenja zaliha poluproizvoda.

| (149) | Ulaganja su pokazivala tendenciju smanjivanja: 2011. smanjila su se za 9 %, 2012. za daljnjih 6 % te daljnjih 2 % u razdoblju ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se smanjila za 17 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(149)

Ulaganja su pokazivala tendenciju smanjivanja: 2011. smanjila su se za 9 %, 2012. za daljnjih 6 % te daljnjih 2 % u razdoblju ispitnog postupka. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se smanjila za 17 postotnih bodova.

| (150) | Povrat ulaganja jest dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U sve četiri razmatrane godine taj je pokazatelj negativan. U 2011. smanjio se za 146 %, 2012. za daljnjih 124 % te je u razdoblju ispitnog postupka iznosio -3,1 %. |
| --- | --- |

(150)

Povrat ulaganja jest dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. U sve četiri razmatrane godine taj je pokazatelj negativan. U 2011. smanjio se za 146 %, 2012. za daljnjih 124 % te je u razdoblju ispitnog postupka iznosio -3,1 %.

| (151) | To je imalo negativan učinak na sposobnost prikupljanja kapitala svih četiriju proizvođača u uzorku jer zbog negativnih podataka o profitabilnosti nisu mogli dobiti bankovni kredit. Proizvođači su morali upotrijebiti financijska sredstva koja su osigurala druga društva iz grupacije. |
| --- | --- |

(151)

To je imalo negativan učinak na sposobnost prikupljanja kapitala svih četiriju proizvođača u uzorku jer zbog negativnih podataka o profitabilnosti nisu mogli dobiti bankovni kredit. Proizvođači su morali upotrijebiti financijska sredstva koja su osigurala druga društva iz grupacije.

4.4.4.   Zaključak o šteti

| (152) | Većina pokazatelja štete industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja pokazivala je negativno kretanje. Obujam proizvodnje smanjio se za 5 %, što je dovelo do smanjenja iskorištenosti kapaciteta od 8 %. Stabilan obujam prodaje na rastućem tržištu doveo je do smanjenja tržišnog udjela od 5 %. Zaposlenost se smanjila za 11 %, a trošak rada povećao za 8 %. Ulaganja su se smanjila za 17 %, a povrat ulaganja ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja i pokazivao je trend pogoršanja. |
| --- | --- |

(152)

Većina pokazatelja štete industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja pokazivala je negativno kretanje. Obujam proizvodnje smanjio se za 5 %, što je dovelo do smanjenja iskorištenosti kapaciteta od 8 %. Stabilan obujam prodaje na rastućem tržištu doveo je do smanjenja tržišnog udjela od 5 %. Zaposlenost se smanjila za 11 %, a trošak rada povećao za 8 %. Ulaganja su se smanjila za 17 %, a povrat ulaganja ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja i pokazivao je trend pogoršanja.

| (153) | Jedini čimbenici štete koji su jasno pokazivali blago pozitivno kretanje jesu proizvodni kapacitet i produktivnost. U svakom slučaju, to povećanje proizvodnog kapaciteta u skladu je s povećanjem potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Porast produktivnosti bio je posljedica smanjenja broja zaposlenika. |
| --- | --- |

(153)

Jedini čimbenici štete koji su jasno pokazivali blago pozitivno kretanje jesu proizvodni kapacitet i produktivnost. U svakom slučaju, to povećanje proizvodnog kapaciteta u skladu je s povećanjem potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Porast produktivnosti bio je posljedica smanjenja broja zaposlenika.

| (154) | Neki čimbenici štete, primjerice tržišni udjel, prodajne cijene i trošak proizvodnje, privremeno su se razvijali u pozitivnom smjeru 2011. odnosno 2012. u usporedbi s prethodnom godinom, a potom su se ponovno smanjili. Profitabilnost je bila negativna sve četiri godine, a novčani tok tri od četiri godine. |
| --- | --- |

(154)

Neki čimbenici štete, primjerice tržišni udjel, prodajne cijene i trošak proizvodnje, privremeno su se razvijali u pozitivnom smjeru 2011. odnosno 2012. u usporedbi s prethodnom godinom, a potom su se ponovno smanjili. Profitabilnost je bila negativna sve četiri godine, a novčani tok tri od četiri godine.

| (155) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(155)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

| (156) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, troškovi energenata, višak kapaciteta i tržišno natjecanje u Uniji. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. Osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su mogli istodobno uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja, ne pripisuju dampinškom uvozu. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, troškovi energenata, višak kapaciteta i tržišno natjecanje u Uniji.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

| (157) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 4 %, ali se istodobno obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao za 70 %, dok je tržišni udjel industrije Unije pokazivao silazno kretanje. Utvrđeno je da su se obrasci prema kojima se tržišni udjel uvoza povećao, a industrije Unije smanjio podudarali. Povećanje tržišnog udjela uvoza usporilo se 2012. i oporavilo u razdoblju ispitnog postupka, dok je smanjenje tržišta industrije Unije isto tako usporilo 2012. i ponovno palo u razdoblju ispitnog postupka. Stoga je jasno da je izgubljeni tržišni udjel industrije Unije povezan s povećanjem dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(157)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 4 %, ali se istodobno obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao za 70 %, dok je tržišni udjel industrije Unije pokazivao silazno kretanje. Utvrđeno je da su se obrasci prema kojima se tržišni udjel uvoza povećao, a industrije Unije smanjio podudarali. Povećanje tržišnog udjela uvoza usporilo se 2012. i oporavilo u razdoblju ispitnog postupka, dok je smanjenje tržišta industrije Unije isto tako usporilo 2012. i ponovno palo u razdoblju ispitnog postupka. Stoga je jasno da je izgubljeni tržišni udjel industrije Unije povezan s povećanjem dampinškog uvoza.

| (158) | Cijene uvoza iz predmetnih zemalja smanjile su se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Cijene industrije Unije smanjile su se za 11 % tijekom istog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja obarane su cijene industrije Unije za 9,6 % – 11,3 %, čime je izvršen pritisak na cijene industrije Unije. Zbog kretanja cijena prouzročenog povećanim dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja industrija Unije nije mogla zadržati svoj tržišni udjel ili postati profitabilna. |
| --- | --- |

(158)

Cijene uvoza iz predmetnih zemalja smanjile su se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Cijene industrije Unije smanjile su se za 11 % tijekom istog razdoblja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja obarane su cijene industrije Unije za 9,6 % – 11,3 %, čime je izvršen pritisak na cijene industrije Unije. Zbog kretanja cijena prouzročenog povećanim dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja industrija Unije nije mogla zadržati svoj tržišni udjel ili postati profitabilna.

| (159) | Zainteresirane strane tvrdile su da se uvezeni proizvodi iz predmetnih zemalja nisu natjecali s proizvodima koje prodaje industrija Unije. Iz predmetnih zemalja navodno su u najvećoj mjeri uvezeni tanki proizvodi debljine manje od 2 mm, dok proizvode veće debljine uglavnom dobavlja industrija Unije. Ta tvrdnja nije bila potkrijepljena činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Doista, proizvođači izvoznici i industrija Unije prodaju debele proizvode debljine veće od 2 mm te tanke proizvode manje debljine. Isto tako, prosječan omjer debelih i tankih proizvoda sličan je te iznosi približno 30 % – 35 % kako za industriju Unije, tako i za proizvođače izvoznike u uzorku iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(159)

Zainteresirane strane tvrdile su da se uvezeni proizvodi iz predmetnih zemalja nisu natjecali s proizvodima koje prodaje industrija Unije. Iz predmetnih zemalja navodno su u najvećoj mjeri uvezeni tanki proizvodi debljine manje od 2 mm, dok proizvode veće debljine uglavnom dobavlja industrija Unije. Ta tvrdnja nije bila potkrijepljena činjenicama utvrđenima ispitnim postupkom. Doista, proizvođači izvoznici i industrija Unije prodaju debele proizvode debljine veće od 2 mm te tanke proizvode manje debljine. Isto tako, prosječan omjer debelih i tankih proizvoda sličan je te iznosi približno 30 % – 35 % kako za industriju Unije, tako i za proizvođače izvoznike u uzorku iz predmetnih zemalja.

| (160) | Zainteresirane strane tvrdile su da ne postoji povezanost između razine i cijene uvoza iz NRK-a te profitabilnosti industrije Unije. Posebno su uputile na smanjenje uvoza i stabilne cijene iz NRK-a u razdoblju 2011. – 2012., što navodno nije moglo prouzročiti smanjenje prosječnih cijena na tržištu Unije. Istodobno su se povećali gubitci industrije Unije, a obujam prodaje bio je prilično stabilan. |
| --- | --- |

(160)

Zainteresirane strane tvrdile su da ne postoji povezanost između razine i cijene uvoza iz NRK-a te profitabilnosti industrije Unije. Posebno su uputile na smanjenje uvoza i stabilne cijene iz NRK-a u razdoblju 2011. – 2012., što navodno nije moglo prouzročiti smanjenje prosječnih cijena na tržištu Unije. Istodobno su se povećali gubitci industrije Unije, a obujam prodaje bio je prilično stabilan.

| (161) | Međutim, u ovoj se analizi selektivno usredotočuje samo na te dvije godine umjesto na cijelo razmatrano razdoblje. Kada se analizira cijelo razdoblje, jasno je da je snažno povećanje dampinškog uvoza dovelo ne samo do smanjenja profitabilnosti već i do gubitka tržišnog udjela industrije Unije te pada proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta zaposlenosti, ulaganja i povrata ulaganja. Iako se u 2012. nisu strogo slijedila opća kretanja, ona su ostala negativna. Naime, svrha procjene pokazatelja štete tijekom duljeg razdoblja od četiri godine jest izbjegavanje zaključivanja na temelju izoliranih događaja ako takvi postoje. U svakom slučaju, učinci dampinškog uvoza iz obiju predmetnih zemalja procijenjeni su kumulativno zbog razloga objašnjenih u prethodnim uvodnim izjavama 97. do 102. Stoga nije bilo opravdano procijeniti samo neovisne učinke dampinškog uvoza iz NRK-a. |
| --- | --- |

(161)

Međutim, u ovoj se analizi selektivno usredotočuje samo na te dvije godine umjesto na cijelo razmatrano razdoblje. Kada se analizira cijelo razdoblje, jasno je da je snažno povećanje dampinškog uvoza dovelo ne samo do smanjenja profitabilnosti već i do gubitka tržišnog udjela industrije Unije te pada proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta zaposlenosti, ulaganja i povrata ulaganja. Iako se u 2012. nisu strogo slijedila opća kretanja, ona su ostala negativna. Naime, svrha procjene pokazatelja štete tijekom duljeg razdoblja od četiri godine jest izbjegavanje zaključivanja na temelju izoliranih događaja ako takvi postoje. U svakom slučaju, učinci dampinškog uvoza iz obiju predmetnih zemalja procijenjeni su kumulativno zbog razloga objašnjenih u prethodnim uvodnim izjavama 97. do 102. Stoga nije bilo opravdano procijeniti samo neovisne učinke dampinškog uvoza iz NRK-a.

| (162) | Zainteresirane strane tvrdile su da je tržišni udjel koji je industrija Unije izgubila zbog uvoza iz Tajvana neznatan. Prema podatcima dostavljenima u pritužbi tajvanski uvoz imao je tržišni udjel od 4,98 % u razdoblju ispitnog postupka, a povećao se za 1,09 % od 2010. do razdoblja ispitnog postupka. Zainteresirane strane tvrdile su da je stoga nemoguće da je tajvanski izvoz prouzročio štetu za koju su podnositelji pritužbe tvrdili da su je pretrpjeli. |
| --- | --- |

(162)

Zainteresirane strane tvrdile su da je tržišni udjel koji je industrija Unije izgubila zbog uvoza iz Tajvana neznatan. Prema podatcima dostavljenima u pritužbi tajvanski uvoz imao je tržišni udjel od 4,98 % u razdoblju ispitnog postupka, a povećao se za 1,09 % od 2010. do razdoblja ispitnog postupka. Zainteresirane strane tvrdile su da je stoga nemoguće da je tajvanski izvoz prouzročio štetu za koju su podnositelji pritužbe tvrdili da su je pretrpjeli.

| (163) | Prema nalazima ispitnog postupka tržišni udjel tajvanskog uvoza općenito se povećao tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je 5,1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. U ispitnom postupku isto se tako jasno utvrdilo da je taj dampinški uvoz znatno obarao prodajne cijene industrije Unije. Stoga, suprotno tvrdnji zainteresirane strane, dampinški uvoz iz Tajvana vršio je pritisak na cijene te je zajedno s kineskim dampinškim uvozom prouzročio štetu industriji Unije kako je prethodno izneseno. Podsjeća se da su učinci dampinškog uvoza iz obiju predmetnih zemalja ocijenjeni kumulativno zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 97. do 102. Stoga učinci dampinškog uvoza samo iz Tajvana nisu ocijenjeni samostalno. |
| --- | --- |

(163)

Prema nalazima ispitnog postupka tržišni udjel tajvanskog uvoza općenito se povećao tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je 5,1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. U ispitnom postupku isto se tako jasno utvrdilo da je taj dampinški uvoz znatno obarao prodajne cijene industrije Unije. Stoga, suprotno tvrdnji zainteresirane strane, dampinški uvoz iz Tajvana vršio je pritisak na cijene te je zajedno s kineskim dampinškim uvozom prouzročio štetu industriji Unije kako je prethodno izneseno. Podsjeća se da su učinci dampinškog uvoza iz obiju predmetnih zemalja ocijenjeni kumulativno zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 97. do 102. Stoga učinci dampinškog uvoza samo iz Tajvana nisu ocijenjeni samostalno.

| (164) | Zainteresirane strane tvrdile su da je obujam tajvanskog uvoza preuveličan jer je navodno uključivao znatne količine hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Kine ili Koreje koje su pogrešno deklarirane kao tajvanske. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena dokazima. |
| --- | --- |

(164)

Zainteresirane strane tvrdile su da je obujam tajvanskog uvoza preuveličan jer je navodno uključivao znatne količine hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Kine ili Koreje koje su pogrešno deklarirane kao tajvanske. Međutim, ta tvrdnja nije bila potkrijepljena dokazima.

| (165) | Međutim, tajvanska društva koja surađuju (proizvođači i ostale strane koje surađuju) prijavila su izvoz koji čini veliku većinu ukupnog uvoza iz Tajvana. Stoga je pitanje navodno pogrešno deklariranih proizvoda koji nisu podrijetlom iz Tajvana moglo imati vrlo ograničen utjecaj ako je taj utjecaj uopće postojao. |
| --- | --- |

(165)

Međutim, tajvanska društva koja surađuju (proizvođači i ostale strane koje surađuju) prijavila su izvoz koji čini veliku većinu ukupnog uvoza iz Tajvana. Stoga je pitanje navodno pogrešno deklariranih proizvoda koji nisu podrijetlom iz Tajvana moglo imati vrlo ograničen utjecaj ako je taj utjecaj uopće postojao.

| (166) | Zainteresirane strane tvrdile su da su cijene kineskih i tajvanskih proizvođača izvoznika, kao i cijene industrije Unije, slijedile cijenu nikla. Iako je doista moguće da je tijekom vremena kretanje cijena proizvođača izvoznika slijedilo kretanje cijena sirovina, time se ne rješava pitanje apsolutne razine cijene. U tom pogledu, ispitnim je postupkom utvrđeno da su i kineske i tajvanske cijene obarale cijenu industrije Unije za 9,6 % – 11,3 %. Ako je valjan, argument da su se kineske i tajvanske cijene i cijene industrije Unije razvijale slično tijekom razmatranog razdoblja samo bi doveo do zaključka da je kineski i tajvanski izvoz obarao cijene industrije Unije za sličnu maržu tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(166)

Zainteresirane strane tvrdile su da su cijene kineskih i tajvanskih proizvođača izvoznika, kao i cijene industrije Unije, slijedile cijenu nikla. Iako je doista moguće da je tijekom vremena kretanje cijena proizvođača izvoznika slijedilo kretanje cijena sirovina, time se ne rješava pitanje apsolutne razine cijene. U tom pogledu, ispitnim je postupkom utvrđeno da su i kineske i tajvanske cijene obarale cijenu industrije Unije za 9,6 % – 11,3 %. Ako je valjan, argument da su se kineske i tajvanske cijene i cijene industrije Unije razvijale slično tijekom razmatranog razdoblja samo bi doveo do zaključka da je kineski i tajvanski izvoz obarao cijene industrije Unije za sličnu maržu tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

| (167) | Zainteresirane strane tvrdile su da navodna smanjena ulaganja ne dokazuju da je industrija Unije trpjela materijalnu štetu. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena ispitnim postupkom. Ulaganja su se zaista nastavila smanjivati za 17 % tijekom razmatranog razdoblja kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 149. |
| --- | --- |

(167)

Zainteresirane strane tvrdile su da navodna smanjena ulaganja ne dokazuju da je industrija Unije trpjela materijalnu štetu. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena ispitnim postupkom. Ulaganja su se zaista nastavila smanjivati za 17 % tijekom razmatranog razdoblja kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 149.

| (168) | Komisija je u ovoj fazi zaključila da je povećani jeftini dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je u ovoj fazi zaključila da je povećani jeftini dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

| (169) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

  Tablica 15.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Obujam (u tonama) | 17 568 | 29 437 | 33 763 | 61 855 |
| Indeks | 100 | 168 | 192 | 352 |
| Tržišni udjel (%) | 0,6 | 0,9 | 1,0 | 1,9 |
| Prosječna cijena (EUR/tone) | 1 912 | 2 421 | 2 218 | 2 098 |
| Indeks | 100 | 127 | 116 | 110 |
| Južna Koreja | Obujam (u tonama) | 72 256 | 70 297 | 62 047 | 92 189 |
| Indeks | 100 | 97 | 86 | 128 |
| Tržišni udjel (%) | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 2,8 |
| Prosječna cijena (EUR/tone) | 1 932 | 2 112 | 1 891 | 1 839 |
| Indeks | 100 | 109 | 98 | 95 |
| Južna Afrika | Obujam (u tonama) | 66 142 | 51 788 | 50 718 | 51 907 |
| Indeks | 100 | 78 | 77 | 78 |
| Tržišni udjel (%) | 2,1 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Prosječna cijena (EUR/tone) | 2 302 | 2 355 | 2 102 | 1 943 |
| Indeks | 100 | 102 | 91 | 84 |
| SAD | Obujam (u tonama) | 94 923 | 82 387 | 82 624 | 90 947 |
| Indeks | 100 | 87 | 87 | 96 |
| Tržišni udjel (%) | 3,0 | 2,5 | 2,5 | 2,8 |
| Prosječna cijena (EUR/tone) | 2 695 | 2 943 | 2 646 | 2 304 |
| Indeks | 100 | 109 | 98 | 85 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 85 674 | 109 406 | 74 897 | 59 204 |
| Indeks | 100 | 128 | 87 | 69 |
| Tržišni udjel (%) | 2,7 | 3,4 | 2,3 | 1,8 |
| Prosječna cijena (EUR/tone) | 2 450 | 2 659 | 2 715 | 2 669 |
| Indeks | 100 | 109 | 111 | 109 |
| Ukupno sve treće zemlje, osim predmetnih zemalja | Obujam (u tonama) | 336 564 | 343 313 | 304 049 | 356 102 |
| Indeks | 100 | 102 | 90 | 106 |
| Tržišni udjel (%) | 10,6 | 10,6 | 9,3 | 10,8 |
| Prosječna cijena (EUR/tone) | 2 351 | 2 549 | 2 371 | 2 156 |
| Indeks | 100 | 108 | 101 | 92 |
| Izvor: Eurostat |

(169)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:

Tablica 15.

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Indija

Obujam (u tonama)

17 568

29 437

33 763

61 855

Indeks

100

168

192

352

Tržišni udjel (%)

0,6

0,9

1,0

1,9

Prosječna cijena (EUR/tone)

1 912

2 421

2 218

2 098

Indeks

100

127

116

110

Južna Koreja

Obujam (u tonama)

72 256

70 297

62 047

92 189

Indeks

100

97

86

128

Tržišni udjel (%)

2,3

2,2

1,9

2,8

Prosječna cijena (EUR/tone)

1 932

2 112

1 891

1 839

Indeks

100

109

98

95

Južna Afrika

Obujam (u tonama)

66 142

51 788

50 718

51 907

Indeks

100

78

77

78

Tržišni udjel (%)

2,1

1,6

1,6

1,6

Prosječna cijena (EUR/tone)

2 302

2 355

2 102

1 943

Indeks

100

102

91

84

SAD

Obujam (u tonama)

94 923

82 387

82 624

90 947

Indeks

100

87

87

96

Tržišni udjel (%)

3,0

2,5

2,5

2,8

Prosječna cijena (EUR/tone)

2 695

2 943

2 646

2 304

Indeks

100

109

98

85

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

85 674

109 406

74 897

59 204

Indeks

100

128

87

69

Tržišni udjel (%)

2,7

3,4

2,3

1,8

Prosječna cijena (EUR/tone)

2 450

2 659

2 715

2 669

Indeks

100

109

111

109

Ukupno sve treće zemlje, osim predmetnih zemalja

Obujam (u tonama)

336 564

343 313

304 049

356 102

Indeks

100

102

90

106

Tržišni udjel (%)

10,6

10,6

9,3

10,8

Prosječna cijena (EUR/tone)

2 351

2 549

2 371

2 156

Indeks

100

108

101

92

Izvor: Eurostat

| (170) | Treće zemlje s najvećim obujmima uvoza bile su Indija, Južna Koreja, Južna Afrika i SAD s tržišnim udjelima koji su se kretali između 1,6 % i 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tržišni udjel svih ostalih trećih zemalja iznosio je 10,8 %. |
| --- | --- |

(170)

Treće zemlje s najvećim obujmima uvoza bile su Indija, Južna Koreja, Južna Afrika i SAD s tržišnim udjelima koji su se kretali između 1,6 % i 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Tržišni udjel svih ostalih trećih zemalja iznosio je 10,8 %.

| (171) | Uvoz iz Indije bio je zanemariv i iznosio je 1 % ili manje tijekom većine razmatranog razdoblja. Prag od 1 % premašio je samo jednom, i to tijekom razdoblja ispitnog postupka, kada je imao tržišni udjel od 1,9 %. |
| --- | --- |

(171)

Uvoz iz Indije bio je zanemariv i iznosio je 1 % ili manje tijekom većine razmatranog razdoblja. Prag od 1 % premašio je samo jednom, i to tijekom razdoblja ispitnog postupka, kada je imao tržišni udjel od 1,9 %.

| (172) | Tržišni udjel Južne Koreje bio je prilično stabilan tijekom razmatranog razdoblja, od 2010. do 2012. smanjio se sa 2,3 % na 1,9 %, a na kraju se povećao na samo 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(172)

Tržišni udjel Južne Koreje bio je prilično stabilan tijekom razmatranog razdoblja, od 2010. do 2012. smanjio se sa 2,3 % na 1,9 %, a na kraju se povećao na samo 2,8 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (173) | Uvoz iz Južne Afrike i SAD-a pokazuje silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Južne Afrike smanjio se sa 2,1 % na 1,6 %, dok se tržišni udjel uvoza iz SAD-a smanjio sa 3,0 % na 2,8 %. |
| --- | --- |

(173)

Uvoz iz Južne Afrike i SAD-a pokazuje silazno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udjel uvoza iz Južne Afrike smanjio se sa 2,1 % na 1,6 %, dok se tržišni udjel uvoza iz SAD-a smanjio sa 3,0 % na 2,8 %.

| (174) | U pogledu cijena na temelju podataka Eurostata, može se primijetiti da je samo cijena uvoza iz Južne Koreje bila niža od cijene uvoza iz NRK-a i Tajvana, dok je uvoz iz Južne Afrike imao slične cijene, a uvoz iz Indije i SAD-a više cijene. Potrebno je ipak napomenuti da se predmetni proizvod/istovjetan proizvod sastoji od različitih razreda čelika, što dovodi do razlika u cijeni koje nisu mogle biti uzete u obzir u prosječnoj cijeni koju je zabilježio Eurostat. |
| --- | --- |

(174)

U pogledu cijena na temelju podataka Eurostata, može se primijetiti da je samo cijena uvoza iz Južne Koreje bila niža od cijene uvoza iz NRK-a i Tajvana, dok je uvoz iz Južne Afrike imao slične cijene, a uvoz iz Indije i SAD-a više cijene. Potrebno je ipak napomenuti da se predmetni proizvod/istovjetan proizvod sastoji od različitih razreda čelika, što dovodi do razlika u cijeni koje nisu mogle biti uzete u obzir u prosječnoj cijeni koju je zabilježio Eurostat.

| (175) | Zainteresirane strane uputile su na uvoz iz ostalih trećih zemalja, uključujući SAD, Južnu Koreju, Indiju i Južnu Afriku. Tvrdile su da je taj uvoz morao utjecati na stanje industrije Unije i s obzirom postojanje znatnog uvoza iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe ispitnom postupku Komisije, uvoz iz NRK-a i Tajvana ne bi trebalo smatrati odgovornim za bilo koju štetu koju je prouzročio uvoz iz ostalih zemalja. |
| --- | --- |

(175)

Zainteresirane strane uputile su na uvoz iz ostalih trećih zemalja, uključujući SAD, Južnu Koreju, Indiju i Južnu Afriku. Tvrdile su da je taj uvoz morao utjecati na stanje industrije Unije i s obzirom postojanje znatnog uvoza iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe ispitnom postupku Komisije, uvoz iz NRK-a i Tajvana ne bi trebalo smatrati odgovornim za bilo koju štetu koju je prouzročio uvoz iz ostalih zemalja.

| (176) | Kako je prethodno opisano, među ostalim zemljama koje su bile ishodište uvoza hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniju u razdoblju ispitnog postupka, Tajvan i NRK imaju najveće tržišne udjele (5,1 % odnosno 4,3 %). Uvoz ni iz jedne druge zemlje tijekom razmatranog razdoblja nije premašivao tržišni udjel od 3 %. Isto tako, iako se tijekom razmatranog razdoblja tržišni udjel iz predmetnih zemalja povećao za 3,7 postotnih bodova, ukupno je tržišni udjel iz trećih zemalja koje nisu predmetne zemlje ostao stabilan uz povećanje od samo 0,2 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(176)

Kako je prethodno opisano, među ostalim zemljama koje su bile ishodište uvoza hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniju u razdoblju ispitnog postupka, Tajvan i NRK imaju najveće tržišne udjele (5,1 % odnosno 4,3 %). Uvoz ni iz jedne druge zemlje tijekom razmatranog razdoblja nije premašivao tržišni udjel od 3 %. Isto tako, iako se tijekom razmatranog razdoblja tržišni udjel iz predmetnih zemalja povećao za 3,7 postotnih bodova, ukupno je tržišni udjel iz trećih zemalja koje nisu predmetne zemlje ostao stabilan uz povećanje od samo 0,2 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja.

| (177) | Zbog stabilnog kretanja obujam uvoza Komisija privremeno zaključuje da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije u znatnoj mjeri pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(177)

Zbog stabilnog kretanja obujam uvoza Komisija privremeno zaključuje da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije u znatnoj mjeri pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.2.   Izvozni rezultati industrije Unije

| (178) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:

  Tablica 16.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku | 2010. | 2011. | 2012. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tonama) | 185 377 | 188 431 | 182 370 | 178 010 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 148 | 2 353 | 2 082 | 1 915 |
| Indeks | 100 | 110 | 97 | 89 |
| Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku |

(178)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:

Tablica 16.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

2010.

2011.

2012.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza (u tonama)

185 377

188 431

182 370

178 010

Indeks

100

102

98

96

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 148

2 353

2 082

1 915

Indeks

100

110

97

89

Izvor: Proizvođači iz Unije u uzorku

| (179) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku smanjuje se nakon jednokratnog povećanja obujma i prodajnih cijena u 2011. Obujam izvoza proizvođača u uzorku općenito je predstavljao približno 12 % njihove zajedničke proizvodnje. Iako je smanjeni izvoz možda pridonio padu proizvodnje, s obzirom na nisku razinu izvoza u odnosu na prodaju u Uniji, svaki doprinos izvoza šteti koju je pretrpjela industrija Unija bio bi vrlo ograničen. |
| --- | --- |

(179)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku smanjuje se nakon jednokratnog povećanja obujma i prodajnih cijena u 2011. Obujam izvoza proizvođača u uzorku općenito je predstavljao približno 12 % njihove zajedničke proizvodnje. Iako je smanjeni izvoz možda pridonio padu proizvodnje, s obzirom na nisku razinu izvoza u odnosu na prodaju u Uniji, svaki doprinos izvoza šteti koju je pretrpjela industrija Unija bio bi vrlo ograničen.

5.2.3.   Trošak energenata, višak kapaciteta

| (180) | Zainteresirane strane tvrdile su da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica visokih troškova energenata, koji su navodno bili 20 % viši nego u NRK-u. Međutim, energenti su tek mali čimbenik troška proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika i obično čini manje od 10 % ukupnih troškova. Ako zanemarimo pitanje odražavaju li troškovi energenata u NRK-u tržišne vrijednosti ili ne, razlika u cijenama energenata nije mogla prouzročiti štetu koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(180)

Zainteresirane strane tvrdile su da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica visokih troškova energenata, koji su navodno bili 20 % viši nego u NRK-u. Međutim, energenti su tek mali čimbenik troška proizvodnje hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika i obično čini manje od 10 % ukupnih troškova. Ako zanemarimo pitanje odražavaju li troškovi energenata u NRK-u tržišne vrijednosti ili ne, razlika u cijenama energenata nije mogla prouzročiti štetu koju je pretrpjela industrija Unije.

| (181) | Zainteresirane strane tvrdile su, suprotno podatcima dostavljenima u pritužbi, da je industrija Unija imala znatan višak kapaciteta. Komisija je primijetila smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije sa 77 % u 2010. na 70 % u razmatranom razdoblju. Međutim, proizvodni kapacitet industrije Unije i potrošnja na tržištu Unije razvijali su se usporedno; oba su se pokazatelja tijekom razmatranog razdoblja povećala za 4 %. Gubitak iskorištenosti kapaciteta stoga je prouzročen nemogućnošću industrije Unije da iskoristi rastuće tržište jer je taj rast apsorbirao dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Posljedični navodni višak kapaciteta stoga je više posljedica dampinškog uvoza nego uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(181)

Zainteresirane strane tvrdile su, suprotno podatcima dostavljenima u pritužbi, da je industrija Unija imala znatan višak kapaciteta. Komisija je primijetila smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije sa 77 % u 2010. na 70 % u razmatranom razdoblju. Međutim, proizvodni kapacitet industrije Unije i potrošnja na tržištu Unije razvijali su se usporedno; oba su se pokazatelja tijekom razmatranog razdoblja povećala za 4 %. Gubitak iskorištenosti kapaciteta stoga je prouzročen nemogućnošću industrije Unije da iskoristi rastuće tržište jer je taj rast apsorbirao dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Posljedični navodni višak kapaciteta stoga je više posljedica dampinškog uvoza nego uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (182) | Komisija je zaključila da ni trošak energenata industrije Unije ni navodni višak kapaciteta nisu mogli prouzročiti pretrpljenu štetu. |
| --- | --- |

(182)

Komisija je zaključila da ni trošak energenata industrije Unije ni navodni višak kapaciteta nisu mogli prouzročiti pretrpljenu štetu.

5.3.   Zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja

| (183) | Zainteresirane strane tvrdile su da je uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika iz NRK-a narastao kao odgovor na koncentraciju kapaciteta u Uniji na mali broj dobavljača, pri čemu su korisnici u Uniji imali na raspolaganju ograničen broj proizvođača iz Unije. Međutim, u posljednjih deset godina na tržištu Unije uvijek su postojala četiri dobavljača srednje veličine i niz manjih dobavljača. Iako se vlasništvo nekih od tih društava promijenilo tijekom tog razdoblja, broj dobavljača ostao je stabilan. Stoga povećanje dampinškog kineskog uvoza nije moglo biti prouzročeno smanjenjem broja dobavljača u Uniji. |
| --- | --- |

(183)

Zainteresirane strane tvrdile su da je uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika iz NRK-a narastao kao odgovor na koncentraciju kapaciteta u Uniji na mali broj dobavljača, pri čemu su korisnici u Uniji imali na raspolaganju ograničen broj proizvođača iz Unije. Međutim, u posljednjih deset godina na tržištu Unije uvijek su postojala četiri dobavljača srednje veličine i niz manjih dobavljača. Iako se vlasništvo nekih od tih društava promijenilo tijekom tog razdoblja, broj dobavljača ostao je stabilan. Stoga povećanje dampinškog kineskog uvoza nije moglo biti prouzročeno smanjenjem broja dobavljača u Uniji.

| (184) | Zainteresirane strane tvrdile su da je tržište Unije bilo jako koncentrirano te da uvoz iz predmetnih zemalja nije mogao prouzročiti nikakvu štetu industriji Unije. Tvrdile su da obujam uvoza iz Azije nije bilo dostatan da ograniči tržišno natjecanje te da nije mogao spriječiti industriju Unije da poveća svoje cijene. U tom smislu, iste su strane uputile na Odluku Komisije o koncentraciji kojom je odobrena koncentracija (podložno preuzimanju obveza) društava Outokumpu i Inoxum (10) u studenome 2012. („Odluka o koncentraciji društva Outokumpu”). |
| --- | --- |

(184)

Zainteresirane strane tvrdile su da je tržište Unije bilo jako koncentrirano te da uvoz iz predmetnih zemalja nije mogao prouzročiti nikakvu štetu industriji Unije. Tvrdile su da obujam uvoza iz Azije nije bilo dostatan da ograniči tržišno natjecanje te da nije mogao spriječiti industriju Unije da poveća svoje cijene. U tom smislu, iste su strane uputile na Odluku Komisije o koncentraciji kojom je odobrena koncentracija (podložno preuzimanju obveza) društava Outokumpu i Inoxum (10) u studenome 2012. („Odluka o koncentraciji društva Outokumpu”).

| (185) | Međutim, analiza u postupku koncentracije i antidampinški ispitni postupak odnose se na različite pravne okvire koji imaju različite ciljeve. Dok se u postupku koncentracije analizira hoće li predložena koncentracija izazvati zabrinutost u pogledu s tržišnog natjecanja, u antidampinškom ispitnom postupku analizira se je li industrija Unije izložena štetnom dampingu. |
| --- | --- |

(185)

Međutim, analiza u postupku koncentracije i antidampinški ispitni postupak odnose se na različite pravne okvire koji imaju različite ciljeve. Dok se u postupku koncentracije analizira hoće li predložena koncentracija izazvati zabrinutost u pogledu s tržišnog natjecanja, u antidampinškom ispitnom postupku analizira se je li industrija Unije izložena štetnom dampingu.

| (186) | U svakom slučaju, u okviru Odluke o koncentraciji društva Outokumpu ispitalo se hoće li stjecanje društva Inoxum od strane društva Outokumpu dovesti do nastanka dominantnog sudionika na tržištu Unije. Zajednički subjekt društava Outokumpu i Inoxum imao bi zajednički tržišni udjel veći od 50 % te bi se broj glavnih proizvođača smanjio s četiri na tri. Tom se odlukom društvo Outokumpu obvezuje prodati dio društva Inoxum, uključujući društvo za proizvodnju Acciai Speciali Terni („AST”). Cilj te prodaje bilo je upravo održavanje tržišnog natjecanja na tržištu hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniji, a tržišni udjel planiranog subjekta nakon spajanja (društvo Outokumpu i sva imovina društva Inoxum, uključujući društvo AST) veći od 50 % na tržištu Unije nikada se nije ostvario. Umjesto toga, još uvijek postoje četiri sudionika srednje veličine i niz manjih sudionika koji se međusobno natječu, a pritom nijedna od tih strana nema razinu snage na tržištu koju bi imao predloženi subjekt nakon koncentracije koji je analiziran u predmetu koncentracije. |
| --- | --- |

(186)

U svakom slučaju, u okviru Odluke o koncentraciji društva Outokumpu ispitalo se hoće li stjecanje društva Inoxum od strane društva Outokumpu dovesti do nastanka dominantnog sudionika na tržištu Unije. Zajednički subjekt društava Outokumpu i Inoxum imao bi zajednički tržišni udjel veći od 50 % te bi se broj glavnih proizvođača smanjio s četiri na tri. Tom se odlukom društvo Outokumpu obvezuje prodati dio društva Inoxum, uključujući društvo za proizvodnju Acciai Speciali Terni („AST”). Cilj te prodaje bilo je upravo održavanje tržišnog natjecanja na tržištu hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniji, a tržišni udjel planiranog subjekta nakon spajanja (društvo Outokumpu i sva imovina društva Inoxum, uključujući društvo AST) veći od 50 % na tržištu Unije nikada se nije ostvario. Umjesto toga, još uvijek postoje četiri sudionika srednje veličine i niz manjih sudionika koji se međusobno natječu, a pritom nijedna od tih strana nema razinu snage na tržištu koju bi imao predloženi subjekt nakon koncentracije koji je analiziran u predmetu koncentracije.

| (187) | Zainteresirane strane uputile su i na raspravu u Odluci o koncentraciji društva Outokumpu o činjenici da proizvođači iz Unije nisu bili ograničeni azijskim uvozom tijekom razdoblja kada je zbog promjena cijena nikla, tečajne stope i niskih cijena nikla na Londonskoj burzi metala azijski uvoz bio manje konkurentan. U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu navedeno je da „čak i ako ograničenje koje predstavlja uvoz trenutačno možda nije jako, moguće je da će se povećati u budućnosti” (11), što je potom dovelo do procjene vjerojatnog razvoja tržišta. Trenutačnim ispitnim postupkom pokazalo se sljedeće: dampinški uvoz iz predmetnih zemalja u razdoblju ispitnog postupka dosegao je tržišni udjel od 9,5 % i povećao se za 70 % u usporedbi s 2010. Utvrđeno je i da je taj dampinški uvoz obarao cijene industrije Unije za 9,6 % – 11,3 %. |
| --- | --- |

(187)

Zainteresirane strane uputile su i na raspravu u Odluci o koncentraciji društva Outokumpu o činjenici da proizvođači iz Unije nisu bili ograničeni azijskim uvozom tijekom razdoblja kada je zbog promjena cijena nikla, tečajne stope i niskih cijena nikla na Londonskoj burzi metala azijski uvoz bio manje konkurentan. U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu navedeno je da „čak i ako ograničenje koje predstavlja uvoz trenutačno možda nije jako, moguće je da će se povećati u budućnosti” (11), što je potom dovelo do procjene vjerojatnog razvoja tržišta. Trenutačnim ispitnim postupkom pokazalo se sljedeće: dampinški uvoz iz predmetnih zemalja u razdoblju ispitnog postupka dosegao je tržišni udjel od 9,5 % i povećao se za 70 % u usporedbi s 2010. Utvrđeno je i da je taj dampinški uvoz obarao cijene industrije Unije za 9,6 % – 11,3 %.

| (188) | Osim toga, činjenica da je potražnja na tržištu Unije relativno stabilna čak i u slučaju znatnih promjena cijene ne znači da kupci nisu osjetljivi na cijenu. Iako niže cijene koje nude izvoznici ne dovode do povećane potrošnje na tržištu Unije, ispitnim postupkom jasno se pokazalo da su kupci spremni kupiti veće količine jeftinog uvoza. Budući da taj jeftini uvoz ne stvara nikakvu dodatnu potražnju, ta prodaja ide na štetu prodaje drugih sudionika na tržištu, uglavnom na štetu industrije Unije. |
| --- | --- |

(188)

Osim toga, činjenica da je potražnja na tržištu Unije relativno stabilna čak i u slučaju znatnih promjena cijene ne znači da kupci nisu osjetljivi na cijenu. Iako niže cijene koje nude izvoznici ne dovode do povećane potrošnje na tržištu Unije, ispitnim postupkom jasno se pokazalo da su kupci spremni kupiti veće količine jeftinog uvoza. Budući da taj jeftini uvoz ne stvara nikakvu dodatnu potražnju, ta prodaja ide na štetu prodaje drugih sudionika na tržištu, uglavnom na štetu industrije Unije.

| (189) | Ispitnim postupkom potvrđeno je da industrija Unije prodaje veći asortiman proizvoda od proizvođača izvoznika koji surađuju. Međutim, tijekom razdoblja ispitnog postupka približno 75 % prodaje industrije Unije odnosilo se na četiri najčešća razreda čelika (304, 304L, 316L i 430). Sve te razrede izvoznici iz predmetnih zemalja prodavali su u velikom rasponu širina, debljina i završne obrade. Osim toga, proizvodi koji ne pripadaju tim razredima široke potrošnje izravno se natječu jer su ih isto tako prodavali izvoznici iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(189)

Ispitnim postupkom potvrđeno je da industrija Unije prodaje veći asortiman proizvoda od proizvođača izvoznika koji surađuju. Međutim, tijekom razdoblja ispitnog postupka približno 75 % prodaje industrije Unije odnosilo se na četiri najčešća razreda čelika (304, 304L, 316L i 430). Sve te razrede izvoznici iz predmetnih zemalja prodavali su u velikom rasponu širina, debljina i završne obrade. Osim toga, proizvodi koji ne pripadaju tim razredima široke potrošnje izravno se natječu jer su ih isto tako prodavali izvoznici iz predmetnih zemalja.

| (190) | Nijedna zainteresirana strana u ovom ispitnom postupku nije navela nikakav problem povezan s kvalitetom proizvoda. Odlukom o koncentraciji društva Outokumpu utvrđeno je da, iako se u prosjeku kvaliteta koju proizvode neeuropski proizvođači može smatrati usporedivom s kvalitetom europskih proizvođača (12), kupci s posebnim zahtjevima ne mogu kupovati iz Azije (13). Međutim, kako je prethodno opisano, velika većina prodaje industrije Unije jesu proizvodi široke potrošnje usporedive kvalitete. |
| --- | --- |

(190)

Nijedna zainteresirana strana u ovom ispitnom postupku nije navela nikakav problem povezan s kvalitetom proizvoda. Odlukom o koncentraciji društva Outokumpu utvrđeno je da, iako se u prosjeku kvaliteta koju proizvode neeuropski proizvođači može smatrati usporedivom s kvalitetom europskih proizvođača (12), kupci s posebnim zahtjevima ne mogu kupovati iz Azije (13). Međutim, kako je prethodno opisano, velika većina prodaje industrije Unije jesu proizvodi široke potrošnje usporedive kvalitete.

| (191) | Ostala pitanja koja neke kupce sprječavaju u kupnji uvezenih hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika jesu dulje vrijeme između narudžbe i isporuke zbog dugog prijevoza iz predmetnih zemalja te manje povoljni uvjeti plaćanja koje nude proizvođači u predmetnim zemljama. Međutim, ta su pitanja uglavnom važna za kupce koji kupuju izravno od čeličana, što čini samo približno jednu trećinu tržišta Unije. |
| --- | --- |

(191)

Ostala pitanja koja neke kupce sprječavaju u kupnji uvezenih hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika jesu dulje vrijeme između narudžbe i isporuke zbog dugog prijevoza iz predmetnih zemalja te manje povoljni uvjeti plaćanja koje nude proizvođači u predmetnim zemljama. Međutim, ta su pitanja uglavnom važna za kupce koji kupuju izravno od čeličana, što čini samo približno jednu trećinu tržišta Unije.

| (192) | Istodobno, većina prodaje odvijala se preko servisnih centara za čelik, koji čine približno dvije trećine tržišta Unije. Gotovo cjelokupna prodaja iz predmetnih zemalja zaista se odvija preko neovisnih servisnih centara, koji isto tako kupuju od industrije čelika. U tom slučaju uvjeti plaćanja koje nudi distributer važni su za korisnika. Budući da se te prodaje obično obavljaju iz zaliha distributera, relevantno vrijeme između narudžbe i isporuke jest i vrijeme potrebno za slanje robe od distributera korisniku. Stoga ta pitanja ne utječu na većinu prodaje. |
| --- | --- |

(192)

Istodobno, većina prodaje odvijala se preko servisnih centara za čelik, koji čine približno dvije trećine tržišta Unije. Gotovo cjelokupna prodaja iz predmetnih zemalja zaista se odvija preko neovisnih servisnih centara, koji isto tako kupuju od industrije čelika. U tom slučaju uvjeti plaćanja koje nudi distributer važni su za korisnika. Budući da se te prodaje obično obavljaju iz zaliha distributera, relevantno vrijeme između narudžbe i isporuke jest i vrijeme potrebno za slanje robe od distributera korisniku. Stoga ta pitanja ne utječu na većinu prodaje.

| (193) | Na većinu prodaje industrije Unije stoga izravno utječe dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(193)

Na većinu prodaje industrije Unije stoga izravno utječe dampinški uvoz iz predmetnih zemalja.

| (194) | Komisija je stoga zaključila da se uvjetima tržišnog natjecanja u Uniji nije moglo spriječiti da dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzroči štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(194)

Komisija je stoga zaključila da se uvjetima tržišnog natjecanja u Uniji nije moglo spriječiti da dampinški uvoz iz predmetnih zemalja prouzroči štetu industriji Unije.

5.4.   Učinak cijena sirovina

| (195) | Zainteresirane strane tvrdile su da je odluka o kupnji predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja ili istovjetnog proizvoda koji je proizvela industrija Unije ovisi o razvoju cijena sirovina, posebno nikla. Razlog tome jest činjenica da izvoznici naplaćuju jedinstvenu cijenu, dok industrija Unije naplaćuje osnovnu cijenu plus dodatnu naknadu za slitine. |
| --- | --- |

(195)

Zainteresirane strane tvrdile su da je odluka o kupnji predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja ili istovjetnog proizvoda koji je proizvela industrija Unije ovisi o razvoju cijena sirovina, posebno nikla. Razlog tome jest činjenica da izvoznici naplaćuju jedinstvenu cijenu, dok industrija Unije naplaćuje osnovnu cijenu plus dodatnu naknadu za slitine.

| (196) | Stoga bi uvoznicima navodno bilo isplativije kupovati od predmetnih zemalja kad se cijene sirovina povećaju (jer će se cijene industrije Unije povećati, dok će cijene izvoznika ostati stabilne). S druge strane, ako se cijene sirovina smanje, izvoznicima bi navodno bilo manje isplativo kupovati od predmetnih zemalja (jer će se cijene industrije Unije smanjiti, dok će cijene izvoznika ostati stabilne). |
| --- | --- |

(196)

Stoga bi uvoznicima navodno bilo isplativije kupovati od predmetnih zemalja kad se cijene sirovina povećaju (jer će se cijene industrije Unije povećati, dok će cijene izvoznika ostati stabilne). S druge strane, ako se cijene sirovina smanje, izvoznicima bi navodno bilo manje isplativo kupovati od predmetnih zemalja (jer će se cijene industrije Unije smanjiti, dok će cijene izvoznika ostati stabilne).

| (197) | U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu analizirao se učinak očekivanog razvoja cijene nikla na odluke uvoznika povezane s kupnjom (14). U sadašnjoj istrazi analiziralo se je li razvoj uvoza doista slijedio razvoj stvarnih cijena nikla i prethodno opisani obrazac. Cijene nikla (15) pale su za 31 % sa 16 453 EUR/tona u 2010. na 11 327 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Prema tvrdnji koju su iznijele zainteresirane strane, a koja je opisana u prethodnoj uvodnoj izjavi 196., to je smanjenje cijena nikla trebalo dovesti do smanjenja uvoza iz predmetnih zemalja. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da se, unatoč znatnom smanjenju cijena nikla, tijekom istog razdoblja izvoz iz predmetnih zemalja povećao za 70 % kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 104. |
| --- | --- |

(197)

U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu analizirao se učinak očekivanog razvoja cijene nikla na odluke uvoznika povezane s kupnjom (14). U sadašnjoj istrazi analiziralo se je li razvoj uvoza doista slijedio razvoj stvarnih cijena nikla i prethodno opisani obrazac. Cijene nikla (15) pale su za 31 % sa 16 453 EUR/tona u 2010. na 11 327 EUR/tona tijekom razdoblja ispitnog postupka. Prema tvrdnji koju su iznijele zainteresirane strane, a koja je opisana u prethodnoj uvodnoj izjavi 196., to je smanjenje cijena nikla trebalo dovesti do smanjenja uvoza iz predmetnih zemalja. Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da se, unatoč znatnom smanjenju cijena nikla, tijekom istog razdoblja izvoz iz predmetnih zemalja povećao za 70 % kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 104.

| (198) | Iako je razvoj cijena sirovina možda imao određeni učinak na razvoj obujam uvoza, ostali čimbenici poput niske razine cijene proizvođača izvoznika jasno su bili jači od tog učinka. Stoga se smatra da razvoj cijena nikla nije imao trajni utjecaj na opće uzlazno kretanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(198)

Iako je razvoj cijena sirovina možda imao određeni učinak na razvoj obujam uvoza, ostali čimbenici poput niske razine cijene proizvođača izvoznika jasno su bili jači od tog učinka. Stoga se smatra da razvoj cijena nikla nije imao trajni utjecaj na opće uzlazno kretanje dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja tijekom razmatranog razdoblja.

5.5.   Promjene obrazaca potrošnje

| (199) | U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu utvrđeno je da apsolutna razina cijene nikla i promjenjivost cijena nikla vjerojatno smanjuju privlačnost nehrđajućeg čelika kao materijala i usmjeruju potražnju na nehrđajući čelik koji ne sadržava nikal (16). |
| --- | --- |

(199)

U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu utvrđeno je da apsolutna razina cijene nikla i promjenjivost cijena nikla vjerojatno smanjuju privlačnost nehrđajućeg čelika kao materijala i usmjeruju potražnju na nehrđajući čelik koji ne sadržava nikal (16).

| (200) | U pogledu privlačnosti nehrđajućeg čelika kao materijala tvrdilo se i da niz kretanja može imati utjecaj na zamjenu nehrđajućeg čelika ili prelazak na nehrđajući čelik, uključujući potrebu za upotrebom lakših materijala npr. u automobilima (negativan utjecaj na nehrđajući čelik; prijelaz s čelika na kompozitne materijale), kraći vijek trajanja proizvoda u potrošačkoj robi (negativan utjecaj na nehrđajući čelik; upotrebljavaju se jeftiniji materijali), povećanu potrebu za pročišćivanjem vode i proizvodnjom zelene energije (pozitivan utjecaj na nehrđajući čelik; teško ga je zamijeniti u brojnim primjenama) i razvoj cijena mogućih konkurentnih materijala (željezna ruda, aluminij, bakar) (17). |
| --- | --- |

(200)

U pogledu privlačnosti nehrđajućeg čelika kao materijala tvrdilo se i da niz kretanja može imati utjecaj na zamjenu nehrđajućeg čelika ili prelazak na nehrđajući čelik, uključujući potrebu za upotrebom lakših materijala npr. u automobilima (negativan utjecaj na nehrđajući čelik; prijelaz s čelika na kompozitne materijale), kraći vijek trajanja proizvoda u potrošačkoj robi (negativan utjecaj na nehrđajući čelik; upotrebljavaju se jeftiniji materijali), povećanu potrebu za pročišćivanjem vode i proizvodnjom zelene energije (pozitivan utjecaj na nehrđajući čelik; teško ga je zamijeniti u brojnim primjenama) i razvoj cijena mogućih konkurentnih materijala (željezna ruda, aluminij, bakar) (17).

| (201) | U tom pogledu u ovom su ispitnom postupku potvrđeni nalazi iz Odluke o koncentraciji društva Outokumpu (18) da je potražnja za nehrđajućim čelikom općenito, a posebno hladnovaljanim ravnim proizvodima od nehrđajućeg čelika, prilično neelastična. Glavnina rasta potrošnje zabilježena je od 2010. do 2011. kada su se cijene povećavale. Tijekom razdoblja smanjivanja cijena od 2011. do razdoblja ispitnog postupka potrošnja je ostala stabilna i porasla je za samo 1 %. Zamjena nehrđajućeg čelika ili prelazak na nehrđajući čelik, uključujući prethodno navedene čimbenike, stoga nisu imali mjerljiv utjecaj na ukupnu potrošnju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika. |
| --- | --- |

(201)

U tom pogledu u ovom su ispitnom postupku potvrđeni nalazi iz Odluke o koncentraciji društva Outokumpu (18) da je potražnja za nehrđajućim čelikom općenito, a posebno hladnovaljanim ravnim proizvodima od nehrđajućeg čelika, prilično neelastična. Glavnina rasta potrošnje zabilježena je od 2010. do 2011. kada su se cijene povećavale. Tijekom razdoblja smanjivanja cijena od 2011. do razdoblja ispitnog postupka potrošnja je ostala stabilna i porasla je za samo 1 %. Zamjena nehrđajućeg čelika ili prelazak na nehrđajući čelik, uključujući prethodno navedene čimbenike, stoga nisu imali mjerljiv utjecaj na ukupnu potrošnju hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika.

| (202) | U pogledu preusmjeravanja potražnje na razrede nehrđajućeg čelika koje ne sadržavaju nikal i koje su osim toga istovjetni proizvod, u detaljnoj analizi prodajnih transakcija o kojoj su izvijestili proizvođači iz Unije u uzorku potvrđuju se nalazi Odluke o koncentraciji društva Outokumpu. |
| --- | --- |

(202)

U pogledu preusmjeravanja potražnje na razrede nehrđajućeg čelika koje ne sadržavaju nikal i koje su osim toga istovjetni proizvod, u detaljnoj analizi prodajnih transakcija o kojoj su izvijestili proizvođači iz Unije u uzorku potvrđuju se nalazi Odluke o koncentraciji društva Outokumpu.

| (203) | Međutim, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 138., cijene koje je naplaćivala industrija Unije izravno su povezane s razredom čelika i odgovarajućim troškovima sirovina. Stoga preusmjeravanje potražnje s jednog razreda čelika na drugi ima neutralan utjecaj na rezultate industrije Unije. |
| --- | --- |

(203)

Međutim, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 138., cijene koje je naplaćivala industrija Unije izravno su povezane s razredom čelika i odgovarajućim troškovima sirovina. Stoga preusmjeravanje potražnje s jednog razreda čelika na drugi ima neutralan utjecaj na rezultate industrije Unije.

| (204) | Stoga se u ovoj fazi zaključuje da promjene obrazaca potrošnje nisu imale negativan utjecaj na rezultate industrije Unije. |
| --- | --- |

(204)

Stoga se u ovoj fazi zaključuje da promjene obrazaca potrošnje nisu imale negativan utjecaj na rezultate industrije Unije.

5.6.   Zaključak o uzročnosti

| (205) | Jeftini dampinški uvoz iz predmetnih zemalja povećao se apsolutno i relativno u smislu potrošnje u Uniji u trenutku kada se većina čimbenika štete industrije Unije (proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, tržišni udjel, zaposlenost, prodajne cijene, trošak rada, profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja) pogoršala. Dampinški uvoz iz predmetnih zemalja obarao je cijene industrije Unije za 9,6 % – 11,3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(205)

Jeftini dampinški uvoz iz predmetnih zemalja povećao se apsolutno i relativno u smislu potrošnje u Uniji u trenutku kada se većina čimbenika štete industrije Unije (proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, tržišni udjel, zaposlenost, prodajne cijene, trošak rada, profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja) pogoršala. Dampinški uvoz iz predmetnih zemalja obarao je cijene industrije Unije za 9,6 % – 11,3 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (206) | Ostali čimbenici, primjerice trošak energenata, kapacitet i uvjeti tržišnog natjecanja na tržištu Unije, nisu pridonijeli šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Čimbenici kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja i izvoz industrije Unije možda su pridonijeli šteti, ali u vrlo ograničenoj mjeri. |
| --- | --- |

(206)

Ostali čimbenici, primjerice trošak energenata, kapacitet i uvjeti tržišnog natjecanja na tržištu Unije, nisu pridonijeli šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Čimbenici kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja i izvoz industrije Unije možda su pridonijeli šteti, ali u vrlo ograničenoj mjeri.

| (207) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi privremeno zaključila da je materijalnu štetu industriji Unije prouzročio dampinški uvoz iz predmetnih zemalja te da drugi pojedinačno razmotreni čimbenici nisu prekinuli tu uzročno-posljedičnu vezu. Šteta se uglavnom odnosi na osjetljivo financijsko stanje industrije Unije i pad proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, zaposlenosti i tržišnog udjela. |
| --- | --- |

(207)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi privremeno zaključila da je materijalnu štetu industriji Unije prouzročio dampinški uvoz iz predmetnih zemalja te da drugi pojedinačno razmotreni čimbenici nisu prekinuli tu uzročno-posljedičnu vezu. Šteta se uglavnom odnosi na osjetljivo financijsko stanje industrije Unije i pad proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, zaposlenosti i tržišnog udjela.

| (208) | Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak ostalog uvoza, izvoza industrije Unije, troška energenata, kapaciteta i uvjeta tržišnog natjecanja na negativan razvoj industrije Unije u smislu njezina financijskog stanja, proizvodnje i tržišnog udjela bio je vrlo ograničen ili nije postojao. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je razlikovala i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak ostalog uvoza, izvoza industrije Unije, troška energenata, kapaciteta i uvjeta tržišnog natjecanja na negativan razvoj industrije Unije u smislu njezina financijskog stanja, proizvodnje i tržišnog udjela bio je vrlo ograničen ili nije postojao.

6.   INTERES UNIJE

| (209) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(209)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.

6.1.   Interes industrije Unije

| (210) | Većina industrije Unije podupire uvođenje mjera. Najveći proizvođač iz Unije nije surađivao u ispitnom postupku, iako se nije protivio pritužbi. Šest proizvođača iz Unije koji čine približno 55 % prodaje i proizvodnje u Uniji surađivalo je u ispitnom postupku i podržalo pritužbu. |
| --- | --- |

(210)

Većina industrije Unije podupire uvođenje mjera. Najveći proizvođač iz Unije nije surađivao u ispitnom postupku, iako se nije protivio pritužbi. Šest proizvođača iz Unije koji čine približno 55 % prodaje i proizvodnje u Uniji surađivalo je u ispitnom postupku i podržalo pritužbu.

| (211) | Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu. Svi financijski pokazatelji (profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja) tijekom razmatranog razdoblja bili su uglavnom negativni. Ostali pokazatelji primjerice proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, zaposlenost i tržišni udjela, tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se negativno. Industrija Unije jedva je uspjela održati mali obujam prodaje poslije krize te nije mogla iskoristiti rast tržišta. |
| --- | --- |

(211)

Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu. Svi financijski pokazatelji (profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja) tijekom razmatranog razdoblja bili su uglavnom negativni. Ostali pokazatelji primjerice proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, zaposlenost i tržišni udjela, tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se negativno. Industrija Unije jedva je uspjela održati mali obujam prodaje poslije krize te nije mogla iskoristiti rast tržišta.

| (212) | Ako mjere izostanu, dampinški uvoz iz predmetnih zemalja nastavit će prisiljavati industriju Unije da prodaje po cijenama kojima ostvaruje gubitak. Takvo gomilanje dodatnih gubitaka dovest će do daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije. Stoga je u interesu industrije Unije da se uvedu mjere. |
| --- | --- |

(212)

Ako mjere izostanu, dampinški uvoz iz predmetnih zemalja nastavit će prisiljavati industriju Unije da prodaje po cijenama kojima ostvaruje gubitak. Takvo gomilanje dodatnih gubitaka dovest će do daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije. Stoga je u interesu industrije Unije da se uvedu mjere.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznika i distributera

| (213) | Uvoznici i distributeri (uključujući servisne centre za čelik) bili su vrlo aktivni u ovom ispitnom postupku. Javio se trideset i jedan uvoznik i distributer te su izrazili protivljenje uvođenju mjera. |
| --- | --- |

(213)

Uvoznici i distributeri (uključujući servisne centre za čelik) bili su vrlo aktivni u ovom ispitnom postupku. Javio se trideset i jedan uvoznik i distributer te su izrazili protivljenje uvođenju mjera.

| (214) | Uvoznici i distributeri tvrdili su da će se uvođenjem mjera ograničiti njihovi mogući izvori opskrbe. Tvrdili su da u slučaju uvođenja mjera više neće moći nabavljati hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika iz NRK-a i Tajvana. |
| --- | --- |

(214)

Uvoznici i distributeri tvrdili su da će se uvođenjem mjera ograničiti njihovi mogući izvori opskrbe. Tvrdili su da u slučaju uvođenja mjera više neće moći nabavljati hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika iz NRK-a i Tajvana.

| (215) | Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da svi uvoznici i distributeri kupuju od više izvora, uključujući industriju Unije, predmetne zemlje i ostale treće zemlje. Stoga samo u određenoj mjeri ovise o opskrbi iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(215)

Međutim, ispitnim postupkom pokazalo se da svi uvoznici i distributeri kupuju od više izvora, uključujući industriju Unije, predmetne zemlje i ostale treće zemlje. Stoga samo u određenoj mjeri ovise o opskrbi iz predmetnih zemalja.

| (216) | Te strane mogu nastaviti kupovati hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika od industrije Unije i od ostalih zemalja koje ne podliježu ovom ispitnom postupku (npr. Indija, Južna Afrika, Južna Koreja ili SAD) i koje zajedno imaju tržišni udjel od 11 %. Stoga su i industrija Unije i uvoz iz ostalih trećih zemalja vjerodostojna alternativa kineskom i tajvanskom uvozu. |
| --- | --- |

(216)

Te strane mogu nastaviti kupovati hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika od industrije Unije i od ostalih zemalja koje ne podliježu ovom ispitnom postupku (npr. Indija, Južna Afrika, Južna Koreja ili SAD) i koje zajedno imaju tržišni udjel od 11 %. Stoga su i industrija Unije i uvoz iz ostalih trećih zemalja vjerodostojna alternativa kineskom i tajvanskom uvozu.

| (217) | U ovoj se fazi stoga zaključuje da bi uvođenje mjera moglo imati mali negativan utjecaj na stanje nepovezanih uvoznika i distributera. |
| --- | --- |

(217)

U ovoj se fazi stoga zaključuje da bi uvođenje mjera moglo imati mali negativan utjecaj na stanje nepovezanih uvoznika i distributera.

6.3.   Interes korisnika

| (218) | Niz je zainteresiranih strana, uključujući proizvođače izvoznike i distributere, izrazilo zabrinutost u pogledu mogućih negativnih učinaka mjera na korisnike. Sami korisnici ne dijele tu zabrinutost. Stupanj sudjelovanja korisnika u ovom predmetu bio je vrlo nizak. Šest korisnika (uključujući jednu grupaciju od četiriju društava) izrazilo je mišljenje, a samo se jedan od njih usprotivio uvođenju mjera. Ostali korisnici i njihova udruženja nisu sudjelovali ili su se izričito suzdržali od zauzimanja stava. |
| --- | --- |

(218)

Niz je zainteresiranih strana, uključujući proizvođače izvoznike i distributere, izrazilo zabrinutost u pogledu mogućih negativnih učinaka mjera na korisnike. Sami korisnici ne dijele tu zabrinutost. Stupanj sudjelovanja korisnika u ovom predmetu bio je vrlo nizak. Šest korisnika (uključujući jednu grupaciju od četiriju društava) izrazilo je mišljenje, a samo se jedan od njih usprotivio uvođenju mjera. Ostali korisnici i njihova udruženja nisu sudjelovali ili su se izričito suzdržali od zauzimanja stava.

| (219) | Stoga se privremeno zaključuje da uvođenje mjera nije protiv interesa korisnika. |
| --- | --- |

(219)

Stoga se privremeno zaključuje da uvođenje mjera nije protiv interesa korisnika.

6.4.   Zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja

| (220) | U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu Komisija je utvrdila da bi predložena koncentraciji društava Outokumpu i Inoxum vjerojatno rezultirala znatnom preprekom učinkovitom tržišnom natjecanju u obliku nekoordiniranih učinaka jer bi se stvorio dominantan položaj na tržištu Europskoga gospodarskog prostora (EGP) za hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika (19). Kako bi se izbjegla takva prepreka, Komisija je prihvatila da je paket za prodaju, koji uključuje društvo AST, dostatan za rješavanje zabrinutosti u pogledu tržišnog natjecanja. (20) Doista, popravnom mjera koju je Komisija prihvatila održala su se četiri proizvođača srednje veličine u Uniji. |
| --- | --- |

(220)

U Odluci o koncentraciji društva Outokumpu Komisija je utvrdila da bi predložena koncentraciji društava Outokumpu i Inoxum vjerojatno rezultirala znatnom preprekom učinkovitom tržišnom natjecanju u obliku nekoordiniranih učinaka jer bi se stvorio dominantan položaj na tržištu Europskoga gospodarskog prostora (EGP) za hladnovaljane ravne proizvode od nehrđajućeg čelika (19). Kako bi se izbjegla takva prepreka, Komisija je prihvatila da je paket za prodaju, koji uključuje društvo AST, dostatan za rješavanje zabrinutosti u pogledu tržišnog natjecanja. (20) Doista, popravnom mjera koju je Komisija prihvatila održala su se četiri proizvođača srednje veličine u Uniji.

| (221) | Ta popravna mjera već je provedena i sada ima puni učinak. Osim toga, uvođenjem antidampinških mjera ne smanjuje se broj proizvođača srednje veličine u Uniji. Stoga se u ovoj fazi zaključuje da se uvođenjem mjera ne smanjuje ili uklanja učinak obveze koju je Komisija prihvatila u Odluci o koncentraciji društva Outokumpu. |
| --- | --- |

(221)

Ta popravna mjera već je provedena i sada ima puni učinak. Osim toga, uvođenjem antidampinških mjera ne smanjuje se broj proizvođača srednje veličine u Uniji. Stoga se u ovoj fazi zaključuje da se uvođenjem mjera ne smanjuje ili uklanja učinak obveze koju je Komisija prihvatila u Odluci o koncentraciji društva Outokumpu.

6.5.   Zaključak o interesu Unije

| (222) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajvana ne bi bilo u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(222)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za to da uvođenje mjera na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajvana ne bi bilo u interesu Unije u ovoj fazi ispitnog postupka.

7.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (223) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(223)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.

7.1.   Razina uklanjanja štete (marža štete)

| (224) | Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija mora najprije ustanoviti iznos carinskih pristojbi koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(224)

Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija mora najprije ustanoviti iznos carinskih pristojbi koji je potreban kako bi se otklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije.

| (225) | Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(225)

Šteta bi bila otklonjena ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit, prije oporezivanja, od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u izostanku dampinškog uvoza.

| (226) | Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja, to jest od 2010. do 2013. Prethodne godine 2008. i 2009. bile su obilježene naglim padom potražnje tijekom svjetske gospodarske krize te se dobit ostvarenu u tim godinama stoga ne može smatrati ostvarenom u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Dok je u prethodnom ispitnom postupku, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 134., privremeno utvrđeno postojanje dampinga za 2007., nije se mogla utvrditi materijalna povezanost između tog uvoza i stanja u industriji Unije. U tu je svrhu ciljna dobit određena na 8,1 %, što je bila dobit koju je industrija Unije ostvarila 2007. To je bila zadnja reprezentativna godina s uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja prije naglog pada potražnje u 2008. i 2009. Doista, veličina tržišta u 2013. gotovo je dosegla razne potrošnje iz 2007. |
| --- | --- |

(226)

Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja, to jest od 2010. do 2013. Prethodne godine 2008. i 2009. bile su obilježene naglim padom potražnje tijekom svjetske gospodarske krize te se dobit ostvarenu u tim godinama stoga ne može smatrati ostvarenom u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Dok je u prethodnom ispitnom postupku, kako je opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi 134., privremeno utvrđeno postojanje dampinga za 2007., nije se mogla utvrditi materijalna povezanost između tog uvoza i stanja u industriji Unije. U tu je svrhu ciljna dobit određena na 8,1 %, što je bila dobit koju je industrija Unije ostvarila 2007. To je bila zadnja reprezentativna godina s uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja prije naglog pada potražnje u 2008. i 2009. Doista, veličina tržišta u 2013. gotovo je dosegla razne potrošnje iz 2007.

| (227) | Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarnoga gubitka ostvarenog tijekom razdoblja ispitnog postupka od prodajnih cijena Unije i dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 8,1 %. |
| --- | --- |

(227)

Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarnoga gubitka ostvarenog tijekom razdoblja ispitnog postupka od prodajnih cijena Unije i dodavanjem prethodno navedene profitne marže od 8,1 %.

| (228) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnim zemljama, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(228)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnim zemljama, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

| (229) | Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti prethodne uvodne izjave (57), (60), (85) i (88)). |
| --- | --- |

(229)

Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti prethodne uvodne izjave (57), (60), (85) i (88)).

7.2.   Privremene mjere

| (230) | Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a i Tajvana u skladu s pravilom niže pristojbe prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos stopa pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinga ili marži štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(230)

Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a i Tajvana u skladu s pravilom niže pristojbe prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže. Iznos stopa pristojbi potrebno je postaviti na razinu dampinga ili marži štete, ovisno o tome koja je niža.

| (231) | Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 4., Komisija je Provedbenom uredbom (EU) br. 1331/2014 uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajvana uvjetovala evidentiranjem s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu svih antidampinških i kompenzacijskih mjera na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe i članka 16. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (21) („Osnovna antisubvencijska uredba”). |
| --- | --- |

(231)

Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 4., Komisija je Provedbenom uredbom (EU) br. 1331/2014 uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajvana uvjetovala evidentiranjem s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu svih antidampinških i kompenzacijskih mjera na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe i članka 16. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (21) („Osnovna antisubvencijska uredba”).

| (232) | U pogledu trenutačnog antidampinškog ispitnog postupka i s obzirom na prethodne nalaze trebalo bi prekinuti evidentiranje uvoza za potrebe antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(232)

U pogledu trenutačnog antidampinškog ispitnog postupka i s obzirom na prethodne nalaze trebalo bi prekinuti evidentiranje uvoza za potrebe antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe.

| (233) | U pogledu usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 3.), trebalo bi nastaviti evidentiranje uvoza iz NRK-a na temelju članka 24. stavka 5. Osnovne antisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(233)

U pogledu usporednog antisubvencijskog ispitnog postupka (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 3.), trebalo bi nastaviti evidentiranje uvoza iz NRK-a na temelju članka 24. stavka 5. Osnovne antisubvencijske uredbe.

| (234) | U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(234)

U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.

| (235) | Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:









  Zemlja | Društvo | Dampinška marža
  (%) | Marža štete
  (%) | Privremena antidampinška pristojba
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRK | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Ostala društva koja surađuju | 30,0 | 24,5 | 24,5 |
| Sva ostala društva | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Tajvan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 | 23,9 | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Yieh United Steel Corporation | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Ostala društva koja surađuju | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Sva ostala društva | 12,0 | 22,9 | 12,0 |

(235)

Na temelju prethodno navedenog privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Zemlja

Društvo

Dampinška marža

(%)

Marža štete

(%)

Privremena antidampinška pristojba

(%)

NRK

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

29,2

24,3

24,3

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

24,3

24,3

Ostala društva koja surađuju

30,0

24,5

24,5

Sva ostala društva

34,9

25,2

25,2

Tajvan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

23,9

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd.

10,9

22,9

10,9

Yieh United Steel Corporation

10,9

22,9

10,9

Ostala društva koja surađuju

10,9

22,9

10,9

Sva ostala društva

12,0

22,9

12,0

| (236) | Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(236)

Pojedinačne stope antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih društava. Te stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim subjektima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (237) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (22). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(237)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (22). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

| (238) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških mjera, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” trebala bi se primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(238)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških mjera, antidampinšku pristojbu za „sva ostala društva” trebala bi se primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u ovom ispitnom postupku, nego i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (239) | Od 26. ožujka 2015. zaštita od dampinškog uvoza osigurava se privremenom antidampinškom pristojbom. Stoga više nije potrebno evidentirati uvoz za potrebe zaštite od dampinškog uvoza. Stoga je u skladu s time potrebno izmijeniti članak 1. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1331/2014. |
| --- | --- |

(239)

Od 26. ožujka 2015. zaštita od dampinškog uvoza osigurava se privremenom antidampinškom pristojbom. Stoga više nije potrebno evidentirati uvoz za potrebe zaštite od dampinškog uvoza. Stoga je u skladu s time potrebno izmijeniti članak 1. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1331/2014.

8.   ZAVRŠNE ODREDBE

| (240) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pismene primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(240)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pismene primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (241) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremene pristojbe privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(241)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremene pristojbe privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz ravnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih (hladnoreduciranih), koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 i 7220 20 89 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana.

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku jesu sljedeće:

| Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba
  (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Narodna Republika Kina | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šangaj | 25,2 | C022 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo | 25,2 | C023 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan | 24,3 | C024 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin | 24,3 | C025 |
| Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I. | 24,5 | |
| Sva ostala društva | 25,2 | C999 |
| Tajvan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei | 12,0 | C030 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung | 10,9 | C031 |
| Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung | 10,9 | C032 |
| Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu II. | 10,9 | |
| Sva ostala društva | 12,0 | C999 |

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

(%)

Dodatna oznaka TARIC

Narodna Republika Kina

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šangaj

25,2

C022

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo

25,2

C023

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan

24,3

C024

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin

24,3

C025

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.

24,5

Sva ostala društva

25,2

C999

Tajvan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei

12,0

C030

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung

10,9

C031

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung

10,9

C032

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu II.

10,9

Sva ostala društva

12,0

C999

3.   Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.

4.   Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.

Članak 2.

1.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane mogu:

| (a) | zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba;

| (b) | dostaviti pisane primjedbe Komisiji i |
| --- | --- |

(b)

dostaviti pisane primjedbe Komisiji i

| (c) | zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(c)

zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

2.   U roku od 25 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe zainteresirane strane navedene u članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 mogu se očitovati o primjeni privremenih mjera.

Članak 3.

Članak 1. stavak 1. Provedbene uredbe (EU) br. 1331/2014 mijenja se kako slijedi:

„1.   Carinska tijela ovime se upućuju, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 597/2009, da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi evidentirala uvoz u Uniju ravnovaljanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih (hladnoreduciranih), trenutačno razvrstanih u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 i 7220 20 89 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.”

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 1. primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  SL C 196, 26.6.2014., str. 9.

2

(3)  SL C 267, 14.8.2014., str. 17.

3

(4)  SL L 359, 16.12.2014., str. 90.

4

(5)  COMP/M.6471.

5

(6)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka koji se odnosi na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Republike Koreje i iz Tajvana (SL C 29, 1.2.2008., str. 13.).

6

(7)  Odluka Komisije 2009/327/EZ od 16. travnja 2009. o prekidu antidampinškog postupka povezanog s uvozom hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Republike Koreje i iz Tajvana (SL L 98, 17.4.2009., str. 39.).

7

(8)  Blisko povezani razredi 304 i 304L najčešći su proizvodi koji čine više od 50 % prodaje industrije Unije.

8

(9)  Godišnje izvješće društva Outokumpu za 2013., str. 11. (grafikon).

9

(10)  Odluka Komisije od 7. studenoga 2012. upućena društvu Outokumpu OYJ o ocjenjivanju koncentracije spojivom s unutarnjim tržištem i Sporazumom o EGP-u (Predmet COMP/M.6471 – Outokumpu/INOXUM).

10

(11)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 587.

11

(12)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 546.

12

(13)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 550.

13

(14)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 567.

14

(15)  Nikal, razreda za taljenje, LME spot cijena, CIF europske luke, euro po metričkoj toni. Izvor: Svjetska banka

15

(16)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 96.

16

(17)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 97.

17

(18)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 98.

18

(19)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 883.

19

(20)  Odluka o koncentraciji društva Outokumpu, stavak 1296.

20

(21)  SL L 188, 18.7.2009., str. 93.

21

(22)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

22

---

PRILOG I.

Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

| Država | Naziv | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Narodna Republika Kina | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo | C027 |
| Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang | C029 |

Država

Naziv

Dodatna oznaka TARIC

Narodna Republika Kina

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo

C027

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

C029

---

PRILOG II.

Tajvanski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

| Država | Naziv | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Tajvan | Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan | C033 |
| Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung | C034 |

Država

Naziv

Dodatna oznaka TARIC

Tajvan

Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan

C033

Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung

C034

---

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/57

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/502

оd 24. ožujka 2015.

o odobravanju pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kao dodatka hrani za mliječne krave (nositelj odobrenja Micro Bio-System Ltd)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđa se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 predviđa se odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja.

| (2) | U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobravanje pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za odobravanje pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | Zahtjev se odnosi na odobravanje pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kao dodatka hrani za mliječne krave te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev se odnosi na odobravanje pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 kao dodatka hrani za mliječne krave te njegovo razvrstavanje u kategoriju dodataka „zootehnički dodaci”.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 11. rujna 2014. (2) zaključila da u predloženim uvjetima uporabe pripravak Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi i okoliš. Zaključeno je i da bi taj dodatak mogao poboljšati proizvodnju mlijeka mliječnih krava. Agencija smatra da nema potrebe za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Potvrdila je i izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 11. rujna 2014. (2) zaključila da u predloženim uvjetima uporabe pripravak Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 nema štetan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi i okoliš. Zaključeno je i da bi taj dodatak mogao poboljšati proizvodnju mlijeka mliječnih krava. Agencija smatra da nema potrebe za posebnim zahtjevima za praćenje nakon stavljanja na tržište. Potvrdila je i izvješće o metodi analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Ocjenom pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 utvrdilo se da su ispunjeni uvjeti za odobravanje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je naveden u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocjenom pripravka Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 utvrdilo se da su ispunjeni uvjeti za odobravanje predviđeni člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi odobriti uporabu tog pripravka kako je naveden u Prilogu ovoj Uredbi.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Pripravak naveden u Prilogu, koji pripada kategoriji dodataka hrani za životinje „zootehnički dodaci” i funkcionalnoj skupini „stabilizatori crijevne flore”, odobrava se kao dodatak hrani za životinje pod uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2014.; 12(9):3830.

2

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Ime nositelja odobrenja | Dodatak hrani za životinje | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja dopuštena količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka valjanosti odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg potpune krmne smjese sa sadržajem vlage od 12 % |
| Kategorija zootehničkih dodataka hrani za životinje. Funkcionalna skupina: stabilizatori crijevne flore |
| 4b1871 | Micron Bio-Systems Ltd | Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 | Sastav dodatka

  Pripravak Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 koji sadržava najmanje:
  1 × 1010 CFU/g dodatka u krutom stanju

  Karakteristike aktivne tvari


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

  Analitička metoda
   (1)

  Utvrđivanje: lančana reakcija polimerazom (PCR)






  — | Određivanje brojnosti: metoda izlijevanja podloge uz uporabu agara s ekstraktom kvasca, dekstrozom i kloramfenikolom (CGYE) – EN 15789 |

Identifikacijski broj dodatka

Ime nositelja odobrenja

Dodatak hrani za životinje

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja dopuštena količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka valjanosti odobrenja

CFU/kg potpune krmne smjese sa sadržajem vlage od 12 %

Kategorija zootehničkih dodataka hrani za životinje. Funkcionalna skupina: stabilizatori crijevne flore

4b1871

Micron Bio-Systems Ltd

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Sastav dodatka

Pripravak Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 koji sadržava najmanje:

1 × 1010 CFU/g dodatka u krutom stanju

Karakteristike aktivne tvari

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Analitička metoda
   (1)

Utvrđivanje: lančana reakcija polimerazom (PCR)

—

Određivanje brojnosti: metoda izlijevanja podloge uz uporabu agara s ekstraktom kvasca, dekstrozom i kloramfenikolom (CGYE) – EN 15789

Mliječne krave

—

4,4 × 108

—

| 1. | U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka hrani za životinje i premiksa potrebno je navesti uvjete skladištenja i stabilnost pri peletiranju.

| 2. | Preporučena doza dodatka: 1 × 1010CFU po grlu dnevno. |
| --- | --- |

2.

Preporučena doza dodatka: 1 × 1010CFU po grlu dnevno.

| 3. | Radi sigurnosti: pri rukovanju treba koristiti zaštitu za dišne organe i kožu. |
| --- | --- |

3.

Radi sigurnosti: pri rukovanju treba koristiti zaštitu za dišne organe i kožu.

14. travnja 2025.

---

(1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na adresi referentnog laboratorija Europske unije za dodatke hrani za životinje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 25.3.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 79/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 79/60

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/503

оd 24. ožujka 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. ožujka 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 91,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 176,1 |
| TR | 162,7 |
| ZZ | 181,6 |
| 0709 93 10 | MA | 113,3 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 71,5 |
| MA | 53,7 |
| TN | 54,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | TR | 46,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 92,5 |
| CL | 78,4 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 218,4 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 105,4 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 139,2 |
| CN | 102,1 |
| ZA | 133,1 |
| ZZ | 120,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

91,6

TR

115,6

ZZ

103,6

0707 00 05

JO

206,0

MA

176,1

TR

162,7

ZZ

181,6

0709 93 10

MA

113,3

TR

162,2

ZZ

137,8

0805 10 20

EG

44,7

IL

71,5

MA

53,7

TN

54,3

TR

70,2

ZZ

58,9

0805 50 10

TR

46,6

ZZ

46,6

0808 10 80

AR

94,0

BR

92,5

CL

78,4

CN

105,5

MK

25,2

US

218,4

ZA

123,7

ZZ

105,4

0808 30 90

AR

108,8

CL

139,2

CN

102,1

ZA

133,1

ZZ

120,8

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---