# Euroopa Liidu L 46/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide19. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 46

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide19. veebruar 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/220, 3. veebruar 2015, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/220, 3. veebruar 2015, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/220,

3. veebruar 2015,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 esimest lõiku, artikli 5a lõikeid 2 ja 4, artikli 5b lõiget 7, artikli 7 lõiget 2, artikli 8 lõike 3 kolmandat lõiku ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Lissaboni lepingu jõustumist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1318/2013 (2) muudetud määrust (EÜ) nr 1217/2009, et viia see vastavusse ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et tagada kõnealusest vastavusse viimisest tuleneva uue õigusraamistiku toimimine, tuleks delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega vastu võtta teatavad eeskirjad. Uute eeskirjadega tuleks asendada olemasolevad eeskirjad, mis komisjon on kehtestanud määruse (EÜ) nr 1217/2009 rakendamiseks. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 283/2012 (3) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 730/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Pärast Lissaboni lepingu jõustumist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1318/2013 (2) muudetud määrust (EÜ) nr 1217/2009, et viia see vastavusse ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et tagada kõnealusest vastavusse viimisest tuleneva uue õigusraamistiku toimimine, tuleks delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega vastu võtta teatavad eeskirjad. Uute eeskirjadega tuleks asendada olemasolevad eeskirjad, mis komisjon on kehtestanud määruse (EÜ) nr 1217/2009 rakendamiseks. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 283/2012 (3) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 730/2013 (4).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 kohaselt on vaja kindlaks määrata majandusliku suuruse künnis. Selline künnis peaks liikmesriigiti ja mõnel juhul isegi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonniti erinema, et võtta arvesse liikmesriikide eri põllumajandusstruktuure. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 kohaselt on vaja kindlaks määrata majandusliku suuruse künnis. Selline künnis peaks liikmesriigiti ja mõnel juhul isegi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonniti erinema, et võtta arvesse liikmesriikide eri põllumajandusstruktuure.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 5a on sätestatud andmete kogumine aruandvate majapidamiste valikukavade (valimiplaani) alusel. Valikukava koostamiseks tuleks vaatlusala esitada kihtidena vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas loetletud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondadele ning vastavalt põllumajandustootmise viisile ja majanduslikule suurusele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 5a on sätestatud andmete kogumine aruandvate majapidamiste valikukavade (valimiplaani) alusel. Valikukava koostamiseks tuleks vaatlusala esitada kihtidena vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas loetletud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondadele ning vastavalt põllumajandustootmise viisile ja majanduslikule suurusele.

| (4) | Selleks et saada vaatlusala kihtide jaoks representatiivne valim aruandvatest majapidamistest, tuleks sätestada aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna kohta. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et saada vaatlusala kihtide jaoks representatiivne valim aruandvatest majapidamistest, tuleks sätestada aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna kohta.

| (5) | Valikukava tuleks koostada enne asjaomase aruandeaasta algust, et komisjon saaks kontrollida selle sisu enne, kui seda hakatakse kasutama aruandvate majapidamiste väljavalimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Valikukava tuleks koostada enne asjaomase aruandeaasta algust, et komisjon saaks kontrollida selle sisu enne, kui seda hakatakse kasutama aruandvate majapidamiste väljavalimiseks.

| (6) | Tuleks kehtestada liidu liigituse rakenduseeskirjad, et saavutada määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 5b seoses põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seatud eesmärgid. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks kehtestada liidu liigituse rakenduseeskirjad, et saavutada määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 5b seoses põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seatud eesmärgid.

| (7) | Põllumajandustootmise viis ja majanduslik suurus tuleks kindlaks määrata majandusliku kriteeriumi alusel. Seepärast tuleks kasutada määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud standardtoodangut. Kõnealused standardtoodangud tuleb kehtestada toodete kaupa ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1166/2008 (5) III lisas esitatud põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu karakteristikute loeteluga. Sellega seoses tuleks kehtestada vastavus põllumajanduslike majapidamiste karakteristikute ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku kuuluva põllumajandusaruande rubriikide vahel. |
| --- | --- |

(7)

Põllumajandustootmise viis ja majanduslik suurus tuleks kindlaks määrata majandusliku kriteeriumi alusel. Seepärast tuleks kasutada määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud standardtoodangut. Kõnealused standardtoodangud tuleb kehtestada toodete kaupa ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1166/2008 (5) III lisas esitatud põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu karakteristikute loeteluga. Sellega seoses tuleks kehtestada vastavus põllumajanduslike majapidamiste karakteristikute ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku kuuluva põllumajandusaruande rubriikide vahel.

| (8) | Võttes arvesse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse suurenevat tähtsust, tuleks liidu liigitusse lisada muutuv liigitus, mis kajastaks põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tähtsust. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse suurenevat tähtsust, tuleks liidu liigitusse lisada muutuv liigitus, mis kajastaks põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tähtsust.

| (9) | Lisaks on vaja sätestada teatavad eeskirjad standardtoodangute ja nende arvutamiseks vajalike andmete komisjonile edastamise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on vaja sätestada teatavad eeskirjad standardtoodangute ja nende arvutamiseks vajalike andmete komisjonile edastamise kohta.

| (10) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1198/2014 (6) on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8 osutatud raamatupidamisandmete peamised rühmad ja andmete kogumise üldeeskirjad. Põllumajandusliku majapidamise tulude usaldusväärseks kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed peaksid vaatlusalasse kuuluvatest aruandvatest majapidamistest sõltumata olema tootmisviisi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed. Seepärast on vaja kehtestada põllumajandusaruande vorm ja esitusviis ning komisjonile andmete edastamise meetodid ja tähtajad. Põllumajandusaruandega kogutud raamatupidamisandmete puhul tuleks arvesse võtta ka 2013. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1198/2014 (6) on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8 osutatud raamatupidamisandmete peamised rühmad ja andmete kogumise üldeeskirjad. Põllumajandusliku majapidamise tulude usaldusväärseks kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed peaksid vaatlusalasse kuuluvatest aruandvatest majapidamistest sõltumata olema tootmisviisi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed. Seepärast on vaja kehtestada põllumajandusaruande vorm ja esitusviis ning komisjonile andmete edastamise meetodid ja tähtajad. Põllumajandusaruandega kogutud raamatupidamisandmete puhul tuleks arvesse võtta ka 2013. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud kontaktasutused peaksid edastama nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded komisjonile õigel ajal, et saadud raamatupidamisandmeid saaks ühetaoliselt ja õigeaegselt hallata. Raamatupidamisandmete edastamine komisjonile peaks olema mugavam ja turvalisem. Seepärast tuleks ette näha, et kontaktasutus edastab asjaomase teabe otse komisjonile arvutisüsteemi kaudu, mille komisjon on loonud kõnealuse määruse kohaldamiseks, samuti tuleks sätestada sellega seotud täiendavad üksikasjad. Kõnealuste andmete komisjonile esitamise tähtaegade puhul tuleks võtta arvesse liikmesriikide varasemat võimekust selliste andmete esitamisel. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud kontaktasutused peaksid edastama nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded komisjonile õigel ajal, et saadud raamatupidamisandmeid saaks ühetaoliselt ja õigeaegselt hallata. Raamatupidamisandmete edastamine komisjonile peaks olema mugavam ja turvalisem. Seepärast tuleks ette näha, et kontaktasutus edastab asjaomase teabe otse komisjonile arvutisüsteemi kaudu, mille komisjon on loonud kõnealuse määruse kohaldamiseks, samuti tuleks sätestada sellega seotud täiendavad üksikasjad. Kõnealuste andmete komisjonile esitamise tähtaegade puhul tuleks võtta arvesse liikmesriikide varasemat võimekust selliste andmete esitamisel.

| (12) | Kõik komisjonile esitatavad põllumajandusaruanded peaksid tüüpteenustasu saamiseks olema nõuetekohaselt täidetud. |
| --- | --- |

(12)

Kõik komisjonile esitatavad põllumajandusaruanded peaksid tüüpteenustasu saamiseks olema nõuetekohaselt täidetud.

| (13) | Iga liikmesriigi kohta kehtestatud arvuline piirang selliste nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete esitamiseks, mis vastavad liidu toetuse saamise tingimustele, on sätestatud määruses (EÜ) nr 1217/2009. Iga andmevõrgupiirkonna kohta kindlaks määratud aruandvate majapidamiste arvu suhtes tuleks olla paindlikum, kui aruandvate majapidamiste üldarv asjaomases liikmesriigis vastab määruses (EÜ) nr 1217/2009 sätestatule. |
| --- | --- |

(13)

Iga liikmesriigi kohta kehtestatud arvuline piirang selliste nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete esitamiseks, mis vastavad liidu toetuse saamise tingimustele, on sätestatud määruses (EÜ) nr 1217/2009. Iga andmevõrgupiirkonna kohta kindlaks määratud aruandvate majapidamiste arvu suhtes tuleks olla paindlikum, kui aruandvate majapidamiste üldarv asjaomases liikmesriigis vastab määruses (EÜ) nr 1217/2009 sätestatule.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 19 on sätestatud, et Euroopa Liidu üldeelarvega kaetavad assigneeringud peavad komisjoni eelarveosas hõlmama liikmesriikidele makstavat tüüpteenustasu komisjonile ettenähtud tähtaja jooksul esitatud nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete eest. Selliste nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete arv, mille eest makstakse tüüpteenustasu, ei tohi ületada aruandvate majapidamiste maksimumarvu. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 19 on sätestatud, et Euroopa Liidu üldeelarvega kaetavad assigneeringud peavad komisjoni eelarveosas hõlmama liikmesriikidele makstavat tüüpteenustasu komisjonile ettenähtud tähtaja jooksul esitatud nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete eest. Selliste nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete arv, mille eest makstakse tüüpteenustasu, ei tohi ületada aruandvate majapidamiste maksimumarvu.

| (15) | Selleks et parandada põllumajandusaruannete andmehaldusprotsesse, tuleks maksta suuremat tüüpteenustasu liikmesriikidele, kes saadavad nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded aruannete esitamiseks ettenähtud tähtajast varem. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et parandada põllumajandusaruannete andmehaldusprotsesse, tuleks maksta suuremat tüüpteenustasu liikmesriikidele, kes saadavad nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded aruannete esitamiseks ettenähtud tähtajast varem.

| (16) | Kuna käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid kohaldatakse alates 2015. aruandeaastast, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates kõnealusest aruandeaastast. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid kohaldatakse alates 2015. aruandeaastast, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates kõnealusest aruandeaastast.

| (17) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

VAATLUSALA JA VALIKUKAVA

Artikkel 1

Majandusliku suuruse künnis

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 lõike 1 esimeses lõigus osutatud majandusliku suuruse künnis on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 2

Aruandvate majapidamiste arv

Aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi kohta ja määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 2 osutatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnad on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Valikukava

1.   Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 4 osutatud andmete vormi ja sisuga seotud näidised ja meetodid on sätestatud käesoleva määruse III lisas.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile elektrooniliselt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 1 osutatud valikukava, mille on heaks kiitnud kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 osutatud riiklik komitee hiljemalt kaks kuud enne kõnealuse kavaga hõlmatud aruandeaasta algust.

2. PEATÜKK

LIIDU PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE LIIGITUS

Artikkel 4

Põllumajandustootmise eriviisid

Meetod määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 3 osutatud põllumajandustootmise eriviiside arvutamiseks ja meetod nende vastavuse kindlaksmääramiseks kõnealuse artikli kohastele üldistele ja peamistele põllumajandustootmise viisidele, on sätestatud käesoleva määruse IV lisas.

Artikkel 5

Põllumajandusliku majapidamise majanduslik suurus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 4 osutatud põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse ja kõnealuse määruse artikli 5b lõikes 1 osutatud majandusliku suuruse klasside arvutusmeetod on sätestatud käesoleva määruse V lisas.

Artikkel 6

Standardtoodang ja kogustandardtoodang

1.   Arvutusmeetod määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud eri tegevusalade standardtoodangu kindlakstegemiseks ja vastavate andmete kogumise kord on sätestatud käesoleva määruse VI lisas.

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud põllumajandusliku majapidamise eri tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks käesoleva määruse VI lisa punkti 2 alapunktis b osutatud iga geograafilise üksuse kohta ja määruse (EÜ) nr 1166/2008 III lisas loetletud põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu iga põllumajanduskultuuride ja -loomadega seotud karakateristiku kohta.

2.   Põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu saamiseks korrutatakse iga põllumajanduskultuuride ja -loomadega seotud karakteristiku standardtoodang vastavate ühikute arvuga.

Artikkel 7

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 5 osutatud põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus on määratud kindlaks käesoleva määruse VII lisa A osas. Sellise tegevuse osakaal esitatakse protsendivahemikuna. Kõnealune protsendivahemik on sätestatud käesoleva määruse VII lisa C osas.

Esimeses lõigus osutatud tulutoova tegevuse osakaalu hindamise meetod on sätestatud käesoleva määruse VII lisa B ja C osas.

Artikkel 8

Andmed standardtoodangu ja selle kindlaksmääramise kohta

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikele 6 esitavad liikmesriigid enne aasta N+3 31. detsembrit komisjonile (Eurostat) aasta N võrdlusperioodi standardtoodangu väärtuse ja andmed selle kindlaksmääramiseks.

2.   Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete esitamiseks komisjoni (Eurostat) poolt sel eesmärgil kättesaadavaks tehtud arvutisüsteeme.

3. PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSARUANDE JA ANDMETE EDASTAMINE KOMISJONILE

Artikkel 9

Põllumajandusaruande vorm ja esitusviis

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8 osutatud raamatupidamisandmete vorm ja esitusviis ja sellega seotud juhiseid on sätestatud käesoleva määruse VIII lisas.

Artikkel 10

Komisjonile andmete edastamise meetodid ja tähtajad

1.   Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 7 osutatud kontaktasutus edastab komisjonile põllumajandusaruanded määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud arvuti- ja kontrollisüsteemi kaudu. Nõutavat teavet vahetatakse elektrooniliselt selle süsteemi kaudu kontaktasutusele kättesaadavaks tehtud näidiste alusel.

2.   Liikmesriike teavitatakse lõikes 1 osutatud arvutisüsteemi rakendamise üldtingimustest põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komitee kaudu.

3.   Põllumajandusaruanded edastatakse komisjonile 31. detsembriks pärast asjaomase aruandeaasta lõppu.

Liikmesriigid, kellel ei olnud võimalik 2012. aasta põllumajandusaruande andmeid esitada esimeses lõigus sätestatud ajavahemiku jooksul, võivad põllumajandusaruande esitada komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast esimeses lõigus osutatud tähtaega.

4.   Põllumajandusaruanded loetakse komisjonile esitatuks pärast seda, kui artiklis 9 osutatud raamatupidamisandmed on sisestatud lõikes 1 osutatud arvuti- ja kontrollisüsteemi, sellega seonduv arvutipõhine kontroll on tehtud ja kontaktasutus on kinnitanud, et andmeid saab süsteemi üles laadida.

4. PEATÜKK

TÜÜPTEENUSTASU

Artikkel 11

Nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punkti a kohaldamisel on põllumajandusaruanne nõuetekohaselt koostatud, kui selle sisu on faktiliselt täpne ja see sisaldab tõepäraseid andmeid, mis on kirjendatud ja esitatud vastavalt käesoleva määruse VIII lisas sätestatud vormile ja esitusviisile.

Artikkel 12

Rahastamiskõlblike põllumajandusaruannete arv

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 2 osutatud selliste nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete üldarv liikmesriigi kohta, mille eest makstakse tüüpteenustasu, ei tohi ületada käesoleva määruse II lisaga kehtestatud aruandvate põllumajanduslike majapidamiste arvu asjaomase liikmesriigi kohta.

Kui liikmesriigil on mitu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonda, võib selliste nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete arv, mille puhul makstakse tüüpteenustasu, olla andmevõrgu asjaomase piirkonna kohta määratud arvust kuni 20 % suurem, tingimusel et nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete üldarv kogu asjaomase liikmesriigi kohta ei ole suurem kui käesoleva määruse II lisas selle liikmesriigi kohta kindlaks määratud üldarv.

Artikkel 13

Tüüpteenustasu maksmine

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu makstakse kahes osas:

| a) | makse, mis moodustab 50 % kogusummast, mis on arvutatud käesoleva määruse artikli 14 esimeses lõigus kindlaksmääratud summa alusel, tehakse iga aruandeaasta alguses sellisele hulgale aruandvatele põllumajanduslikele majapidamistele, nagu on kehtestatud käesoleva määruse II lisaga; |
| --- | --- |

a)

makse, mis moodustab 50 % kogusummast, mis on arvutatud käesoleva määruse artikli 14 esimeses lõigus kindlaksmääratud summa alusel, tehakse iga aruandeaasta alguses sellisele hulgale aruandvatele põllumajanduslikele majapidamistele, nagu on kehtestatud käesoleva määruse II lisaga;

| b) | ülejäänud summa makstakse pärast seda, kui komisjon on kontrollinud, kas esitatud põllumajandusaruanded on nõuetekohaselt täidetud. |
| --- | --- |

b)

ülejäänud summa makstakse pärast seda, kui komisjon on kontrollinud, kas esitatud põllumajandusaruanded on nõuetekohaselt täidetud.

Käesoleva artikli esimese lõigu punktis b osutatud ülejäänud summa arvutamiseks korrutatakse käesoleva määruse artikli 14 alusel arvutatud tüüpteenustasu raamatupidamisaruande kohta selliste põllumajandusaruannete arvuga, mis on nõuetekohaselt täidetud ja käesoleva määruse artikli 12 kohaselt rahastamiskõlblikud, lahutades sellest käesoleva artikli esimese lõigu punktis a osutatud makse.

Artikkel 14

Tüüpteenustasu suurus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu on 160 eurot ühe põllumajandusaruande kohta.

Kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnist ei ole täidetud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna tasandil ega asjaomase liikmesriigi tasandil, kohaldatakse kõnealuse sätte kohast vähendamist vaid siseriiklikul tasandil.

Kui liikmesriik esitab käesoleva määruse artiklis 9 osutatud raamatupidamisandmed hiljemalt üks kuu enne artikli 10 lõikes 3 osutatud asjaomast tähtaega, suurendatakse tüüpteenustasu viie euro võrra, kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnis on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna või liikmesriigi tasandil täidetud.

5. PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärused (EL) nr 283/2012 ja (EL) nr 730/2013 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Neid määrusi kohaldatakse siiski jätkuvalt 2015. aruandeaastale eelnevate aruandeaastate suhtes.

Artikkel 16

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 2015. aruandeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 27.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1318/2013, 22. oktoober 2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 340, 17.12.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 283/2012, 29. märts 2012, millega kehtestatakse kindlasummaline tasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kohta alates 2012. aruandeaastast (ELT L 92, 30.3.2012, lk 15).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 730/2013, 29. juuli 2013, teatavate raamatupidamist käsitlevate üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta põllumajandustootjate tulude kindlaksmääramiseks (ELT L 203, 30.7.2013, lk 6).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).

5

(6)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1198/2014, 1. august 2014, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 321, 7.11.2014, lk 2).

6

---

I LISA

VAATLUSALA JAOKS KEHTESTATUD MAJANDUSLIKU SUURUSE KÜNNIS (ARTIKKEL 1)

| Liikmesriik/Andmevõrgu piirkond | Künnis eurodes |
| --- | --- |
| Belgia | 25 000 |
| Bulgaaria | 2 000 |
| Tšehhi Vabariik | 8 000 |
| Taani | 15 000 |
| Saksamaa | 25 000 |
| Eesti | 4 000 |
| Iirimaa | 8 000 |
| Kreeka | 4 000 |
| Hispaania | 8 000 |
| Prantsusmaa (v.a Martinique, Reunion, Guadeloupe) | 25 000 |
| Prantsusmaa (ainult Martinique, Reunion, Guadeloupe) | 15 000 |
| Horvaatia | 4 000 |
| Itaalia | 8 000 |
| Küpros | 4 000 |
| Läti | 4 000 |
| Leedu | 4 000 |
| Luksemburg | 25 000 |
| Ungari | 4 000 |
| Malta | 4 000 |
| Madalmaad | 25 000 |
| Austria | 8 000 |
| Poola | 4 000 |
| Portugal | 4 000 |
| Rumeenia | 2 000 |
| Sloveenia | 4 000 |
| Slovakkia | 25 000 |
| Soome | 8 000 |
| Rootsi | 15 000 |
| Ühendkuningriik (v.a Põhja-Iirimaa) | 25 000 |
| Ühendkuningriik (ainult Põhja-Iirimaa) | 15 000 |

Liikmesriik/Andmevõrgu piirkond

Künnis eurodes

Belgia

25 000

Bulgaaria

2 000

Tšehhi Vabariik

8 000

Taani

15 000

Saksamaa

25 000

Eesti

4 000

Iirimaa

8 000

Kreeka

4 000

Hispaania

8 000

Prantsusmaa (v.a Martinique, Reunion, Guadeloupe)

25 000

Prantsusmaa (ainult Martinique, Reunion, Guadeloupe)

15 000

Horvaatia

4 000

Itaalia

8 000

Küpros

4 000

Läti

4 000

Leedu

4 000

Luksemburg

25 000

Ungari

4 000

Malta

4 000

Madalmaad

25 000

Austria

8 000

Poola

4 000

Portugal

4 000

Rumeenia

2 000

Sloveenia

4 000

Slovakkia

25 000

Soome

8 000

Rootsi

15 000

Ühendkuningriik (v.a Põhja-Iirimaa)

25 000

Ühendkuningriik (ainult Põhja-Iirimaa)

15 000

---

II LISA

ARUANDVATE MAJAPIDAMISTE ARV (ARTIKKEL 2)

| Viitenumber | Andmevõrgu piirkonna nimi | Aruandvate majapidamiste arv aruandeaasta kohta |
| --- | --- | --- |
| BELGIA |
| 341 | Vlaanderen | 720 |
| 342 | Bruxelles-Brussel | — |
| 343 | Wallonie | 480 |
| Belgia kokku | 1 200 |
| BULGAARIA |
| 831 | Северозападен (Severozapaden) | 346 |
| 832 | Северен централен (Severen tsentralen) | 358 |
| 833 | Североизточен (Severoiztochen) | 373 |
| 834 | Югозападен (Yugozapaden) | 335 |
| 835 | Южен централен (Yuzhen tsentralen) | 394 |
| 836 | Югоизточен (Yugoiztochen) | 396 |
| Bulgaaria kokku | 2 202 |
| 745 | TŠEHHI | 1 417 |
| 370 | TAANI | 2 150 |
| SAKSAMAA |
| 010 | Schleswig-Holstein | 565 |
| 020 | Hamburg | 97 |
| 030 | Niedersachsen | 1 307 |
| 040 | Bremen | — |
| 050 | Nordrhein-Westfalen | 1 010 |
| 060 | Hessen | 558 |
| 070 | Rheinland-Pfalz | 887 |
| 080 | Baden-Württemberg | 1 190 |
| 090 | Bayern | 1 678 |
| 100 | Saarland | 90 |
| 110 | Berlin | — |
| 112 | Brandenburg | 284 |
| 113 | Mecklenburg-Vorpommern | 268 |
| 114 | Sachsen | 313 |
| 115 | Sachsen-Anhalt | 270 |
| 116 | Thüringen | 283 |
| Saksamaa kokku | 8 800 |
| 755 | EESTI | 658 |
| 380 | IIRIMAA | 900 |
| KREEKA |
| 450 | Makedoonia-Traakia | 2 000 |
| 460 | Ípeiros-Peloponnesos-Joonia saared | 1 350 |
| 470 | Tessaalia | 700 |
| 480 | Kreeka mandriosa, Egeuse saared, Kreeta | 1 450 |
| Kreeka kokku | 5 500 |
| HISPAANIA |
| 500 | Galicia | 450 |
| 505 | Asturias | 190 |
| 510 | Cantabria | 150 |
| 515 | País Vasco | 352 |
| 520 | Navarra | 316 |
| 525 | La Rioja | 244 |
| 530 | Aragón | 676 |
| 535 | Cataluña | 664 |
| 540 | Illes Balears | 180 |
| 545 | Castilla y León | 950 |
| 550 | Madrid | 190 |
| 555 | Castilla-La Mancha | 900 |
| 560 | Comunidad Valenciana | 638 |
| 565 | Murcia | 348 |
| 570 | Extremadura | 718 |
| 575 | Andalucía | 1 504 |
| 580 | Canarias | 230 |
| Hispaania kokku | 8 700 |
| PRANTSUSMAA |
| 121 | Île-de-France | 190 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 370 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 340 |
| 141 | Nord-Pas de Calais | 280 |
| 151 | Lorraine | 230 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 210 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 360 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 480 |
| 184 | Limousin | 220 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 360 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d'Azur | 420 |
| 204 | Corse | 170 |
| 205 | Guadeloupe | 80 |
| 206 | Martinique | 80 |
| 207 | La Réunion | 160 |
| Prantsusmaa kokku | 7 640 |
| 860 | HORVAATIA | 1 251 |
| ITAALIA |
| 221 | Valle d'Aosta | 170 |
| 222 | Piemonte | 594 |
| 230 | Lombardia | 717 |
| 241 | Trentino | 282 |
| 242 | Alto Adige | 338 |
| 243 | Veneto | 707 |
| 244 | Friuli-Venezia Giulia | 451 |
| 250 | Liguria | 431 |
| 260 | Emilia-Romagna | 873 |
| 270 | Toscana | 577 |
| 281 | Marche | 452 |
| 282 | Umbria | 460 |
| 291 | Lazio | 587 |
| 292 | Abruzzo | 572 |
| 301 | Molise | 342 |
| 302 | Campania | 667 |
| 303 | Calabria | 510 |
| 311 | Puglia | 723 |
| 312 | Basilicata | 400 |
| 320 | Sicilia | 706 |
| 330 | Sardegna | 547 |
| Itaalia kokku | 11 106 |
| 740 | KÜPROS | 500 |
| 770 | LÄTI | 1 000 |
| 775 | LEEDU | 1 000 |
| 350 | LUKSEMBURG | 450 |
| UNGARI |
| 767 | Alföld | 1 016 |
| 768 | Dunántúl | 675 |
| 764 | Észak-Magyarország | 209 |
| Ungari kokku | 1 900 |
| 780 | MALTA | 536 |
| 360 | MADALMAAD | 1 500 |
| 660 | AUSTRIA | 2 000 |
| POOLA |
| 785 | Pomorze ja Mazury | 1 860 |
| 790 | Wielkopolska ja Śląsk | 4 350 |
| 795 | Mazowsze ja Podlasie | 4 490 |
| 800 | Małopolska ja Pogórze | 1 400 |
| Poola kokku | 12 100 |
| PORTUGAL |
| 615 | Norte e Centro | 1 233 |
| 630 | Ribatejo e Oeste | 351 |
| 640 | Alentejo e Algarve | 399 |
| 650 | Açores e Madeira | 317 |
| Portugal kokku | 2 300 |
| RUMEENIA |
| 840 | Nord-Est | 852 |
| 841 | Sud-Est | 1 074 |
| 842 | Sud-Muntenia | 1 008 |
| 843 | Sud-Vest-Oltenia | 611 |
| 844 | Vest | 703 |
| 845 | Nord-Vest | 825 |
| 846 | Centru | 834 |
| 847 | București-Ilfov | 93 |
| Rumeenia kokku | 6 000 |
| 820 | SLOVEENIA | 908 |
| 810 | SLOVAKKIA | 562 |
| SOOME |
| 670 | Etelä-Suomi | 461 |
| 680 | Sisä-Suomi | 251 |
| 690 | Pohjanmaa | 221 |
| 700 | Pohjois-Suomi | 167 |
| Soome kokku | 1 100 |
| ROOTSI |
| 710 | Slättbyggdslän | 637 |
| 720 | Skogs- och mellanbygdslän | 258 |
| 730 | Län i norra Sverige | 130 |
| Rootsi kokku | 1 025 |
| ÜHENDKUNINGRIIK |
| 411 | England – North Region | 420 |
| 412 | England – East Region | 650 |
| 413 | England – West Region | 430 |
| 421 | Wales | 300 |
| 431 | Šotimaa | 380 |
| 441 | Põhja-Iirimaa | 320 |
| Ühendkuningriik kokku | 2 500 |

Viitenumber

Andmevõrgu piirkonna nimi

Aruandvate majapidamiste arv aruandeaasta kohta

BELGIA

341

Vlaanderen

720

342

Bruxelles-Brussel

—

343

Wallonie

480

Belgia kokku

1 200

BULGAARIA

831

Северозападен (Severozapaden)

346

832

Северен централен (Severen tsentralen)

358

833

Североизточен (Severoiztochen)

373

834

Югозападен (Yugozapaden)

335

835

Южен централен (Yuzhen tsentralen)

394

836

Югоизточен (Yugoiztochen)

396

Bulgaaria kokku

2 202

745

TŠEHHI

1 417

370

TAANI

2 150

SAKSAMAA

010

Schleswig-Holstein

565

020

Hamburg

97

030

Niedersachsen

1 307

040

Bremen

—

050

Nordrhein-Westfalen

1 010

060

Hessen

558

070

Rheinland-Pfalz

887

080

Baden-Württemberg

1 190

090

Bayern

1 678

100

Saarland

90

110

Berlin

—

112

Brandenburg

284

113

Mecklenburg-Vorpommern

268

114

Sachsen

313

115

Sachsen-Anhalt

270

116

Thüringen

283

Saksamaa kokku

8 800

755

EESTI

658

380

IIRIMAA

900

KREEKA

450

Makedoonia-Traakia

2 000

460

Ípeiros-Peloponnesos-Joonia saared

1 350

470

Tessaalia

700

480

Kreeka mandriosa, Egeuse saared, Kreeta

1 450

Kreeka kokku

5 500

HISPAANIA

500

Galicia

450

505

Asturias

190

510

Cantabria

150

515

País Vasco

352

520

Navarra

316

525

La Rioja

244

530

Aragón

676

535

Cataluña

664

540

Illes Balears

180

545

Castilla y León

950

550

Madrid

190

555

Castilla-La Mancha

900

560

Comunidad Valenciana

638

565

Murcia

348

570

Extremadura

718

575

Andalucía

1 504

580

Canarias

230

Hispaania kokku

8 700

PRANTSUSMAA

121

Île-de-France

190

131

Champagne-Ardenne

370

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

340

141

Nord-Pas de Calais

280

151

Lorraine

230

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

210

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

360

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

480

184

Limousin

220

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

360

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d'Azur

420

204

Corse

170

205

Guadeloupe

80

206

Martinique

80

207

La Réunion

160

Prantsusmaa kokku

7 640

860

HORVAATIA

1 251

ITAALIA

221

Valle d'Aosta

170

222

Piemonte

594

230

Lombardia

717

241

Trentino

282

242

Alto Adige

338

243

Veneto

707

244

Friuli-Venezia Giulia

451

250

Liguria

431

260

Emilia-Romagna

873

270

Toscana

577

281

Marche

452

282

Umbria

460

291

Lazio

587

292

Abruzzo

572

301

Molise

342

302

Campania

667

303

Calabria

510

311

Puglia

723

312

Basilicata

400

320

Sicilia

706

330

Sardegna

547

Itaalia kokku

11 106

740

KÜPROS

500

770

LÄTI

1 000

775

LEEDU

1 000

350

LUKSEMBURG

450

UNGARI

767

Alföld

1 016

768

Dunántúl

675

764

Észak-Magyarország

209

Ungari kokku

1 900

780

MALTA

536

360

MADALMAAD

1 500

660

AUSTRIA

2 000

POOLA

785

Pomorze ja Mazury

1 860

790

Wielkopolska ja Śląsk

4 350

795

Mazowsze ja Podlasie

4 490

800

Małopolska ja Pogórze

1 400

Poola kokku

12 100

PORTUGAL

615

Norte e Centro

1 233

630

Ribatejo e Oeste

351

640

Alentejo e Algarve

399

650

Açores e Madeira

317

Portugal kokku

2 300

RUMEENIA

840

Nord-Est

852

841

Sud-Est

1 074

842

Sud-Muntenia

1 008

843

Sud-Vest-Oltenia

611

844

Vest

703

845

Nord-Vest

825

846

Centru

834

847

București-Ilfov

93

Rumeenia kokku

6 000

820

SLOVEENIA

908

810

SLOVAKKIA

562

SOOME

670

Etelä-Suomi

461

680

Sisä-Suomi

251

690

Pohjanmaa

221

700

Pohjois-Suomi

167

Soome kokku

1 100

ROOTSI

710

Slättbyggdslän

637

720

Skogs- och mellanbygdslän

258

730

Län i norra Sverige

130

Rootsi kokku

1 025

ÜHENDKUNINGRIIK

411

England – North Region

420

412

England – East Region

650

413

England – West Region

430

421

Wales

300

431

Šotimaa

380

441

Põhja-Iirimaa

320

Ühendkuningriik kokku

2 500

---

III LISA

VALIKUKAVA ETTEVALMISTAMISE NÄIDISED JA MEETODID (ARTIKLI 3 LÕIGE 1)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 4 osutatud andmed edastatakse komisjonile vastavalt järgmisele struktuurile.

A.   TEABELEHT

| 1. | Üldine teave |
| --- | --- |
| 1.1. | Aruandeaasta |
| 1.2. | Liikmesriik |
| 1.3. | Kontaktasutuse nimi |
| 1.4. | Kas kontaktasutus on riiklike haldusorganite osa (jah/ei)? |
| |
| 2. | Valikukava alus |
| 2.1. | Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi allikas |
| 2.2. | Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi aasta |
| 2.3. | Standardtoodangu aasta |
| 2.4. | Vaatlusala definitsioon |
| |
| 3. | Vaatlusala kihtide moodustamise kord |
| 3.1. | Klastrite moodustamine põllumajandustootmise viisi alusel |
| 3.2. | Klastrite moodustamise põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse alusel |
| 3.3. | Täiendavad riiklikud kriteeriumid vaatlusala kihtide moodustamise kohta |
| 3.3.1. | Kas kohaldatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume vaatlusala kihtide moodustamise kohta? |
| 3.3.2. | Kas riikliku valimi koostamisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? |
| 3.3.3. | Kas andmekogumi andmete kaalumisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? |
| 3.3.4. | Kas aruandvate põllumajanduslike majapidamiste valimi koostamisel ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu jaoks kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? |
| 3.3.5. | Kui kasutate seda ELi valimi jaoks, palun selgitage oma valikut ja esitage üksikasjad selle esindatuse mõjust ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu vaatlusalale |
| 3.4. | Klastrite moodustamise eeskirjad |
| 3.5. | Valimi hõlmavus |
| |
| 4. | Meetodid, millega määratakse kindlaks iga kihi puhul valitud valikumäär ja valimi suurus |
| | — | Proportsionaalne jaotamine |

1.

Üldine teave

1.1.

Aruandeaasta

1.2.

Liikmesriik

1.3.

Kontaktasutuse nimi

1.4.

Kas kontaktasutus on riiklike haldusorganite osa (jah/ei)?

2.

Valikukava alus

2.1.

Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi allikas

2.2.

Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi aasta

2.3.

Standardtoodangu aasta

2.4.

Vaatlusala definitsioon

3.

Vaatlusala kihtide moodustamise kord

3.1.

Klastrite moodustamine põllumajandustootmise viisi alusel

3.2.

Klastrite moodustamise põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse alusel

3.3.

Täiendavad riiklikud kriteeriumid vaatlusala kihtide moodustamise kohta

3.3.1.

Kas kohaldatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume vaatlusala kihtide moodustamise kohta?

3.3.2.

Kas riikliku valimi koostamisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume?

3.3.3.

Kas andmekogumi andmete kaalumisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume?

3.3.4.

Kas aruandvate põllumajanduslike majapidamiste valimi koostamisel ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu jaoks kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume?

3.3.5.

Kui kasutate seda ELi valimi jaoks, palun selgitage oma valikut ja esitage üksikasjad selle esindatuse mõjust ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu vaatlusalale

3.4.

Klastrite moodustamise eeskirjad

3.5.

Valimi hõlmavus

4.

Meetodid, millega määratakse kindlaks iga kihi puhul valitud valikumäär ja valimi suurus

—

Proportsionaalne jaotamine

| — | Optimaalne jaotamine |
| --- | --- |

—

Optimaalne jaotamine

| — | Proportsionaalne ja optimaalne jaotamine |
| --- | --- |

—

Proportsionaalne ja optimaalne jaotamine

| — | Muu meetod |
| --- | --- |

—

Muu meetod

5.

Aruandvate majapidamiste väljavalimise kord

| — | Juhuslik valik |
| --- | --- |

—

Juhuslik valik

| — | Mittejuhuslik valik |
| --- | --- |

—

Mittejuhuslik valik

| — | Juhuslik ja mittejuhuslik valik |
| --- | --- |

—

Juhuslik ja mittejuhuslik valik

| — | Muu meetod |
| --- | --- |

—

Muu meetod

6.

Valikukava edaspidise ajakohastamise kord

7.

Valikukava tõenäoline kehtivusaeg

8.

Vaatlusalasse kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse vastavalt liidu põllumajanduslike majapidamiste liigitusele (vähemalt peamiste tootmisviiside puhul)

9.

Iga kihi puhul valimisse võetavate aruandvate majapidamiste arv

10.

Lisateave täiendavalt eelmistele punktidele

11.

Valikukava on kinnitatud riiklikus komitees, kuupäev

B.   VALIKUKAVA TABELID

Üksikasjad võrdlusandmekogumi ja asjaomase aruandeaasta jaoks määratud valimi kohta tuleb esitada valikukava dokumentatsiooni lahutamatuks osaks olevate järgnevate tabelite kohaste näidete alusel.

Tabel 1   Klastrite moodustamise eeskirjad ELi andmevõrgu põllumajanduslike majapidamiste valimi koostamiseks

Tabeli struktuur

| Veeru number | Veeru kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Andmevõrgu piirkonna kood (vt II lisa) |
| 2 | Klastrid põllumajandustootmise viisi alusel (vt IV lisa) |
| 3 | Klastrid majandusliku suuruse alusel (vt V lisa) |

Veeru number

Veeru kirjeldus

1

Andmevõrgu piirkonna kood (vt II lisa)

2

Klastrid põllumajandustootmise viisi alusel (vt IV lisa)

3

Klastrid majandusliku suuruse alusel (vt V lisa)

Tabel 2   Valimi hõlmavus

Tabeli struktuur

| Veeru number | Veeru kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Majandusliku suuruse klassid (sätestatud V lisas) |
| 2 | Majandusliku suuruse klasside alampiir (eurodes) |
| 3 | Majandusliku suuruse klasside ülempiir (eurodes) |
| 4 | Andmekogumis esitatud põllumajanduslike majapidamiste arv |
| 5 | Andmekogumis esindatud põllumajanduslike majapidamiste arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus |
| 6 | Andmekogumis esindatud kasutatud põllumajandusmaa (ha) |
| 7 | Andmekogumis esindatud kasutud põllumajandusmaa kumulatiivse protsendi pöördväärtus |
| 8 | Andmekogumis esindatud kogustandardtoodang |
| 9 | Andmekogumis esindatud kogustandardtoodangu kumulatiivse protsendi pöördväärtus |
| 10 | Andmekogumis esindatud loomühikute arv |
| 11 | Andmekogumis esindatud loomühikute arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus |

Veeru number

Veeru kirjeldus

1

Majandusliku suuruse klassid (sätestatud V lisas)

2

Majandusliku suuruse klasside alampiir (eurodes)

3

Majandusliku suuruse klasside ülempiir (eurodes)

4

Andmekogumis esitatud põllumajanduslike majapidamiste arv

5

Andmekogumis esindatud põllumajanduslike majapidamiste arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus

6

Andmekogumis esindatud kasutatud põllumajandusmaa (ha)

7

Andmekogumis esindatud kasutud põllumajandusmaa kumulatiivse protsendi pöördväärtus

8

Andmekogumis esindatud kogustandardtoodang

9

Andmekogumis esindatud kogustandardtoodangu kumulatiivse protsendi pöördväärtus

10

Andmekogumis esindatud loomühikute arv

11

Andmekogumis esindatud loomühikute arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus

Tabel 3   Andmekogumis esindatud põllumajanduslike majapidamiste jaotus

Tabeli struktuur

| Veeru number | Veeru kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Kood – peamine põllumajandustootmise viis |
| 2 | Määratlus – peamine põllumajandustootmise viis |
| 3 | Majandusliku suuruse klass – 1 |
| 4 | Majandusliku suuruse klass – 2 |
| 5 | Majandusliku suuruse klass – 3 |
| 6 | Majandusliku suuruse klass – 4 |
| 7 | Majandusliku suuruse klass – 5 |
| 8 | Majandusliku suuruse klass – 6 |
| 9 | Majandusliku suuruse klass – 7 |
| 10 | Majandusliku suuruse klass – 8 |
| 11 | Majandusliku suuruse klass – 9 |
| 12 | Majandusliku suuruse klass – 10 |
| 13 | Majandusliku suuruse klass – 11 |
| 14 | Majandusliku suuruse klass – 12 |
| 15 | Majandusliku suuruse klass – 13 |
| 16 | Majandusliku suuruse klass – 14 |
| 17 | Majandusliku suuruse klass – kokku |

Veeru number

Veeru kirjeldus

1

Kood – peamine põllumajandustootmise viis

2

Määratlus – peamine põllumajandustootmise viis

3

Majandusliku suuruse klass – 1

4

Majandusliku suuruse klass – 2

5

Majandusliku suuruse klass – 3

6

Majandusliku suuruse klass – 4

7

Majandusliku suuruse klass – 5

8

Majandusliku suuruse klass – 6

9

Majandusliku suuruse klass – 7

10

Majandusliku suuruse klass – 8

11

Majandusliku suuruse klass – 9

12

Majandusliku suuruse klass – 10

13

Majandusliku suuruse klass – 11

14

Majandusliku suuruse klass – 12

15

Majandusliku suuruse klass – 13

16

Majandusliku suuruse klass – 14

17

Majandusliku suuruse klass – kokku

Tabel 4   Valikukava

Tabeli struktuur

| Veeru number | Veeru kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Andmevõrgu piirkond – ELi andmevõrgu piirkonna kood |
| 2 | Andmevõrgu piirkond – nimi |
| 3 | Põllumajandustootmise viis – riiklik kood |
| 4 | Põllumajandustootmise viis –põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kood |
| 5 | Majandusliku suuruse klass – riiklik kood |
| 6 | Majandusliku suuruse klass – ELi andmevõrgu kood |
| 7 | Majandusliku suuruse klass – kirjeldus (suurus eurodes) |
| 8 | Valimisse koondatavate põllumajanduslike majapidamiste arv (A) |
| 9 | Põllumajanduslike majapidamiste arv andmekogumis (B) |
| 10 | Kaalutud keskmine (B)/(A) |

Veeru number

Veeru kirjeldus

1

Andmevõrgu piirkond – ELi andmevõrgu piirkonna kood

2

Andmevõrgu piirkond – nimi

3

Põllumajandustootmise viis – riiklik kood

4

Põllumajandustootmise viis –põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kood

5

Majandusliku suuruse klass – riiklik kood

6

Majandusliku suuruse klass – ELi andmevõrgu kood

7

Majandusliku suuruse klass – kirjeldus (suurus eurodes)

8

Valimisse koondatavate põllumajanduslike majapidamiste arv (A)

9

Põllumajanduslike majapidamiste arv andmekogumis (B)

10

Kaalutud keskmine (B)/(A)

---

IV LISA

PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE ERIVIISID JA NENDE VASTAVUS ÜLDISTELE JA PEAMISTELE PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE VIISIDELE (ARTIKKEL 4)

A.   PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE ERIVIISID

Põllumajandustootmise eriviisid määratletakse kahe tunnuse põhjal:

a)   Asjaomaste tegevusalade laad

Tegevusalade aluseks on põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes 2016. aastal kindlaks tehtud tegevusalade loetelu: nende tähistamisel kasutatakse käesoleva lisa B osa I punkti vastavustabelis esitatud koode või mitme tegevusala ümberrühmitamisel käesoleva lisa B osa II punktis kehtestatud koode (1).

b)   Tingimused klassipiiride kindlaksmääramiseks

Kui ei ole ette nähtud teisiti, väljendatakse kõnealused tingimused põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu murdosadena.

Selleks et põllumajanduslikku majapidamist saaks liigitada põllumajandustootmise eriviisi alla, peavad kõik konkreetsele tootmisviisile spetsialiseerumise tingimused olema täidetud kumulatiivselt.

Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – taimekasvatussaadused

| Põllumajandustootmise viisid
  (* parema loetavuse huvides on käesoleva jaotise kuus veergu esitatud vastavalt käesoleva lisa C osas) | Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid |
| --- | --- |
| Üldine viis | Kirjeldus | Peamine viis | Kirjeldus | Eriviis | Kirjeldus | Arvutuse kirjeldus | Tegevusalade kood ja tingimused
  (vt käesoleva lisa B osa) |
| Tingimus 1
  (C1) | Tingimus 2
  (C2) | Tingimus 3
  (C3) |
| 1 | Põllukultuuridele spetsialiseerunud majapidamised | | | | | | | | |
| | | 15 | Teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud majapidamised | | | | | | |
| | | | | 151 | Teravilja (v.a riis), õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud majapidamised | Teraviljad (v.a riis), õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 2/3 | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 | P151 + P16 + 2.01.02. > 2/3 |
| | | | | 152 | Riisi tootmisele spetsialiseerunud majapidamised | Riis > 2/3 | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 | 2.01.01.07. > 2/3 |
| | | | | 153 | Teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja riisi tootmisele spetsialiseerunud majapidamised | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 151 ja 152 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 | |
| | | 16 | Üldviljelusele spetsialiseerunud majapidamised | | | | | | |
| | | | | 161 | Juurvilja tootmisele spetsialiseerunud majapidamised | Kartul, suhkrupeet ning söödajuurvili ja -kapas > 2/3 | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 | P17 > 2/3 |
| | | | | 162 | Teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja juurvilja tootmisele spetsialiseerunud majapidamised | Teraviljad, õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 1/3; juurvili > 1/3 | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. > 1/3;
  P17 > 1/3 |
| | | | | 163 | Põlluköögiviljade tootmisele spetsialiseerunud majapidamised | Värske köögivili, melonid, avamaa maasikad > 2/3 | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 | 2.01.07.01.01. > 2/3 |
| | | | | 164 | Tubakakasvatus | Tubakas > 2/3 | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 | 2.01.06.01. > 2/3 |
| | | | | 165 | Puuvillakasvatus | Puuvill > 2/3 | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 | 2.01.06.03. > 2/3 |
| | | | | 166 | Mitmesuguste põllukultuuride kasvatus | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 161, 162, 163, 164 ja 165 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P1 > 2/3 | P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 | |
| 2 | Aiandusele spetsialiseerunud majapidamised | | | | | | | | |
| | | 21 | Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes | | | | | | |
| | | | | 211 | Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes | Värske köögivili, melonid, maasikad – katmikalal > 2/3 | P2 > 2/3 | 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 | 2.01.07.02. > 2/3 |
| | | | | 212 | Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes | Lilled ja dekoratiivtaimed, katmikalal > 2/3 | P2 > 2/3 | 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 | 2.01.08.02. > 2/3 |
| | | | | 213 | Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 211 ja 212 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P2 > 2/3 | 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 | |
| | | 22 | Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal | | | | | | |
| | | | | 221 | Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal | Värske köögivili, melonid, maasikad aiamaal > 2/3 | P2 > 2/3 | 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 | 2.01.07.01.02. > 2/3 |
| | | | | 222 | Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal | Lilled ja dekoratiivtaimed, avamaal > 2/3 | P2 > 2/3 | 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 | 2.01.08.01. > 2/3 |
| | | | | 223 | Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 221 ja 222 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P2 > 2/3 | 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 | |
| | | 23 | Muu aiandus | | | | | | |
| | | | | 231 | Spetsialiseerunud seentele | Seened > 2/3 | P2 > 2/3 | 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 | 2.06.01. > 2/3 |
| | | | | 232 | Spetsialiseerunud puukoolidele | Puukoolid > 2/3 | P2 > 2/3 | 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 | 2.04.05. > 2/3 |
| | | | | 233 | Erinevad aianduse liigid | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 231 ja 232 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P2 > 2/3 | 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 | |
| 3 | Spetsialiseerunud püsikultuuridele | | | | | | | | |
| | | 35 | Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele | | | | | | |
| | | | | 351 | Spetsialiseerunud kvaliteetveinile | Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse kvaliteetveini > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.04. > 2/3 | 2.04.04.01. > 2/3 |
| | | | | 352 | Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile | Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse muud veini kui kvaliteetveini > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.04. > 2/3 | 2.04.04.02. > 2/3 |
| | | | | 353 | Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele | Viinamarjaistandikud, kus tavaliselt toodetakse lauaviinamarju > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.04. > 2/3 | 2.04.04.03. > 2/3 |
| | | | | 354 | Muud viinamarjaistandused | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 351, 352 ja 353 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P3 > 2/3 | 2.04.04. > 2/3 | |
| | | 36 | Spetsialiseerunud puuviljale ja tsitruselistele | | | | | | |
| | | | | 361 | Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) | Parasvöötme puuviljad ja marjad > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 | 2.04.01.01.01. + 2.04.01.02. > 2/3 |
| | | | | 362 | Spetsialiseerunud tsitruselistele | Tsitruselised > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 | 2.04.02. > 2/3 |
| | | | | 363 | Spetsialiseerunud pähklitele | Pähklid > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 | 2.04.01.03. > 2/3 |
| | | | | 364 | Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele | Subtroopilised puuviljad > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 | 2.04.01.01.02. > 2/3 |
| | | | | 365 | Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 361, 362, 363 ja 364 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P3 > 2/3 | 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 | |
| | | 37 | Spetsialiseerunud oliividele | | | | | | |
| | | | | 370 | Spetsialiseerunud oliividele | Oliivid > 2/3 | P3 > 2/3 | 2.04.03. > 2/3 | |
| | | 38 | Erinevad püsikultuurid | | | | | | |
| | | | | 380 | Erinevad püsikultuurid | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 351–370 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P3 > 2/3 | | |

Põllumajandustootmise viisid

(* parema loetavuse huvides on käesoleva jaotise kuus veergu esitatud vastavalt käesoleva lisa C osas)

Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid

Üldine viis

Kirjeldus

Peamine viis

Kirjeldus

Eriviis

Kirjeldus

Arvutuse kirjeldus

Tegevusalade kood ja tingimused

(vt käesoleva lisa B osa)

Tingimus 1

(C1)

Tingimus 2

(C2)

Tingimus 3

(C3)

1

Põllukultuuridele spetsialiseerunud majapidamised

15

Teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud majapidamised

151

Teravilja (v.a riis), õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud majapidamised

Teraviljad (v.a riis), õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 2/3

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3

P151 + P16 + 2.01.02. > 2/3

152

Riisi tootmisele spetsialiseerunud majapidamised

Riis > 2/3

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3

2.01.01.07. > 2/3

153

Teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja riisi tootmisele spetsialiseerunud majapidamised

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 151 ja 152 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3

16

Üldviljelusele spetsialiseerunud majapidamised

161

Juurvilja tootmisele spetsialiseerunud majapidamised

Kartul, suhkrupeet ning söödajuurvili ja -kapas > 2/3

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3

P17 > 2/3

162

Teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja juurvilja tootmisele spetsialiseerunud majapidamised

Teraviljad, õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 1/3; juurvili > 1/3

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. > 1/3;

P17 > 1/3

163

Põlluköögiviljade tootmisele spetsialiseerunud majapidamised

Värske köögivili, melonid, avamaa maasikad > 2/3

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3

2.01.07.01.01. > 2/3

164

Tubakakasvatus

Tubakas > 2/3

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3

2.01.06.01. > 2/3

165

Puuvillakasvatus

Puuvill > 2/3

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3

2.01.06.03. > 2/3

166

Mitmesuguste põllukultuuride kasvatus

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 161, 162, 163, 164 ja 165 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P1 > 2/3

P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3

2

Aiandusele spetsialiseerunud majapidamised

21

Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes

211

Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes

Värske köögivili, melonid, maasikad – katmikalal > 2/3

P2 > 2/3

2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3

2.01.07.02. > 2/3

212

Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes

Lilled ja dekoratiivtaimed, katmikalal > 2/3

P2 > 2/3

2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3

2.01.08.02. > 2/3

213

Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 211 ja 212 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P2 > 2/3

2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3

22

Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal

221

Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal

Värske köögivili, melonid, maasikad aiamaal > 2/3

P2 > 2/3

2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3

2.01.07.01.02. > 2/3

222

Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal

Lilled ja dekoratiivtaimed, avamaal > 2/3

P2 > 2/3

2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3

2.01.08.01. > 2/3

223

Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 221 ja 222 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P2 > 2/3

2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3

23

Muu aiandus

231

Spetsialiseerunud seentele

Seened > 2/3

P2 > 2/3

2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3

2.06.01. > 2/3

232

Spetsialiseerunud puukoolidele

Puukoolid > 2/3

P2 > 2/3

2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3

2.04.05. > 2/3

233

Erinevad aianduse liigid

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 231 ja 232 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P2 > 2/3

2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3

3

Spetsialiseerunud püsikultuuridele

35

Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele

351

Spetsialiseerunud kvaliteetveinile

Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse kvaliteetveini > 2/3

P3 > 2/3

2.04.04. > 2/3

2.04.04.01. > 2/3

352

Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile

Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse muud veini kui kvaliteetveini > 2/3

P3 > 2/3

2.04.04. > 2/3

2.04.04.02. > 2/3

353

Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele

Viinamarjaistandikud, kus tavaliselt toodetakse lauaviinamarju > 2/3

P3 > 2/3

2.04.04. > 2/3

2.04.04.03. > 2/3

354

Muud viinamarjaistandused

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 351, 352 ja 353 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P3 > 2/3

2.04.04. > 2/3

36

Spetsialiseerunud puuviljale ja tsitruselistele

361

Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid)

Parasvöötme puuviljad ja marjad > 2/3

P3 > 2/3

2.04.01. + 2.04.02. > 2/3

2.04.01.01.01. + 2.04.01.02. > 2/3

362

Spetsialiseerunud tsitruselistele

Tsitruselised > 2/3

P3 > 2/3

2.04.01. + 2.04.02. > 2/3

2.04.02. > 2/3

363

Spetsialiseerunud pähklitele

Pähklid > 2/3

P3 > 2/3

2.04.01. + 2.04.02. > 2/3

2.04.01.03. > 2/3

364

Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele

Subtroopilised puuviljad > 2/3

P3 > 2/3

2.04.01. + 2.04.02. > 2/3

2.04.01.01.02. > 2/3

365

Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 361, 362, 363 ja 364 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P3 > 2/3

2.04.01. + 2.04.02. > 2/3

37

Spetsialiseerunud oliividele

370

Spetsialiseerunud oliividele

Oliivid > 2/3

P3 > 2/3

2.04.03. > 2/3

38

Erinevad püsikultuurid

380

Erinevad püsikultuurid

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 351–370 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P3 > 2/3

Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – loomakasvatus

| Põllumajandustootmise viisid | Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid |
| --- | --- |
| Üldine viis | Kirjeldus | Peamine viis | Kirjeldus | Eriviis | Kirjeldus | Arvutuse kirjeldus | Tegevusalade kood ja tingimused
  (vt käesoleva lisa B osa) |
| Tingimus 1
  (C1) | Tingimus 2
  (C2) | Tingimus 3
  (C3) |
| 4 | Spetsialiseerunud kariloomadele | | | | | | | | |
| | | 45 | Spetsialiseerunud piimandusele | | | | | | |
| | | | | 450 | Spetsialiseerunud piimandusele | Lüpsilehmad > 3/4 kõikidest kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast | P4 > 2/3 | 3.02.06. > 3/4 GL; GL > 1/10 P4 | |
| | | 46 | Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine | | | | | | |
| | | | | 460 | Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine | Kõik veised (st koduaiad vanused vasikad ja -mullikad; vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised (pull- ja lehmmullikad, lüpsilehmad ja muud lehmad)) > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast | P4 > 2/3 | P46 > 2/3 GL; 3.02.06. ≤ 1/10 GL; GL > 1/10 P4 | |
| | | 47 | Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine | | | | | | |
| | | | | 470 | Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine | Kõik veised > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast, v.a klassi 450 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P4 > 2/3 | P46 > 2/3 GL; 3.02.06. > 1/10 GL; GL > 1/10 P4; v.a 450 | |
| | | 48 | Lambad, kitsed ja teised kariloomad | | | | | | |
| | | | | 481 | Spetsialiseerunud lammastele | Lambad > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast | P4 > 2/3 | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | 3.03.01. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 |
| | | | | 482 | Spetsialiseerunud lammastele ja veistele | Kõik veised > 1/3 kariloomadest, lambad > 1/3 kariloomadest ning kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast | P4 > 2/3 | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P46 > 1/3 GL; 3.03.01. > 1/3 GL; GL > 1/10 P4 |
| | | | | 483 | Spetsialiseerunud kitsedele | Kitsed > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast | P4 > 2/3 | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | 3.03.02. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 |
| | | | | 484 | Erinevad kariloomad | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 481, 482 ja 483 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P4 > 2/3 | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | |
| 5 | Spetsialiseerunud teratoidulistele | | | | | | | | |
| | | 51 | Spetsialiseerunud sigadele | | | | | | |
| | | | | 511 | Spetsialiseerunud seakasvatusele | Suguemised > 2/3 | P5 > 2/3 | P51 > 2/3 | 3.04.02. > 2/3 |
| | | | | 512 | Spetsialiseerunud sigade nuumamisele | Põrsad ja muud sead > 2/3 | P5 > 2/3 | P51 > 2/3 | 3.04.01. + 3.04.99. > 2/3 |
| | | | | 513 | Sigade kasvatamine ja nuumamine | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 511 ja 512 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P5 > 2/3 | P51 > 2/3 | |
| | | 52 | Spetsialiseerunud kodulindudele | | | | | | |
| | | | | 521 | Spetsialiseerunud munakanadele | Munakanad > 2/3 | P5 > 2/3 | P52 > 2/3 | 3.05.02. > 2/3 |
| | | | | 522 | Spetsialiseerunud kodulinnulihale | Broilerid ja muud kodulinnud > 2/3 | P5 > 2/3 | P52 > 2/3 | 3.05.01. + 3.05.03. > 2/3 |
| | | | | 523 | Munakanad ja kodulinnuliha | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 521 ja 522 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P5 > 2/3 | P52 > 2/3 | |
| | | 53 | Erinevad teratoidulised | | | | | | |
| | | | | 530 | Erinevad teratoidulised | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 511–523 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P5 > 2/3 | | |

Põllumajandustootmise viisid

Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid

Üldine viis

Kirjeldus

Peamine viis

Kirjeldus

Eriviis

Kirjeldus

Arvutuse kirjeldus

Tegevusalade kood ja tingimused

(vt käesoleva lisa B osa)

Tingimus 1

(C1)

Tingimus 2

(C2)

Tingimus 3

(C3)

4

Spetsialiseerunud kariloomadele

45

Spetsialiseerunud piimandusele

450

Spetsialiseerunud piimandusele

Lüpsilehmad > 3/4 kõikidest kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast

P4 > 2/3

3.02.06. > 3/4 GL; GL > 1/10 P4

46

Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine

460

Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine

Kõik veised (st koduaiad vanused vasikad ja -mullikad; vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised (pull- ja lehmmullikad, lüpsilehmad ja muud lehmad)) > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast

P4 > 2/3

P46 > 2/3 GL; 3.02.06. ≤ 1/10 GL; GL > 1/10 P4

47

Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine

470

Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine

Kõik veised > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast, v.a klassi 450 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P4 > 2/3

P46 > 2/3 GL; 3.02.06. > 1/10 GL; GL > 1/10 P4; v.a 450

48

Lambad, kitsed ja teised kariloomad

481

Spetsialiseerunud lammastele

Lambad > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast

P4 > 2/3

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

3.03.01. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4

482

Spetsialiseerunud lammastele ja veistele

Kõik veised > 1/3 kariloomadest, lambad > 1/3 kariloomadest ning kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast

P4 > 2/3

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P46 > 1/3 GL; 3.03.01. > 1/3 GL; GL > 1/10 P4

483

Spetsialiseerunud kitsedele

Kitsed > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast

P4 > 2/3

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

3.03.02. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4

484

Erinevad kariloomad

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 481, 482 ja 483 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P4 > 2/3

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

5

Spetsialiseerunud teratoidulistele

51

Spetsialiseerunud sigadele

511

Spetsialiseerunud seakasvatusele

Suguemised > 2/3

P5 > 2/3

P51 > 2/3

3.04.02. > 2/3

512

Spetsialiseerunud sigade nuumamisele

Põrsad ja muud sead > 2/3

P5 > 2/3

P51 > 2/3

3.04.01. + 3.04.99. > 2/3

513

Sigade kasvatamine ja nuumamine

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 511 ja 512 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P5 > 2/3

P51 > 2/3

52

Spetsialiseerunud kodulindudele

521

Spetsialiseerunud munakanadele

Munakanad > 2/3

P5 > 2/3

P52 > 2/3

3.05.02. > 2/3

522

Spetsialiseerunud kodulinnulihale

Broilerid ja muud kodulinnud > 2/3

P5 > 2/3

P52 > 2/3

3.05.01. + 3.05.03. > 2/3

523

Munakanad ja kodulinnuliha

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 521 ja 522 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P5 > 2/3

P52 > 2/3

53

Erinevad teratoidulised

530

Erinevad teratoidulised

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 511–523 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P5 > 2/3

Mitme tegevusalaga põllumajanduslikud majapidamised

| Põllumajandustootmise viisid | Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid |
| --- | --- |
| Üldine viis | Kirjeldus | Peamine viis | Kirjeldus | Eriviis | Kirjeldus | Arvutuse kirjeldus | Tegevusalade kood ja tingimused
  (vt käesoleva lisa B osa) |
| Tingimus 1
  (C1) | Tingimus 2
  (C2) | Tingimus 3
  (C3) |
| 6 | Segakultuuride kasvatamine | | | | | | | | |
| | | 61 | Segakultuuride kasvatamine | | | | | | |
| | | | | 611 | Aiandus ja püsikultuurid | Aiandus > 1/3; püsikultuurid > 1/3 | (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 | P2 > 1/3; P3 > 1/3 | |
| | | | | 612 | Põllukultuurid ja aiandus | Üldviljelus > 1/3; aiandus > 1/3 | (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 | P1 > 1/3; P2 > 1/3 | |
| | | | | 613 | Põllukultuurid ja viinamarjaistandused | Üldviljelus > 1/3; viinamarjaistandikud > 1/3 | (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 | P1 > 1/3; 2.04.04 > 1/3 | |
| | | | | 614 | Põllukultuurid ja püsikultuurid | Üldviljelus > 1/3; püsikultuurid > 1/3; viinapuud ≤ 1/3 | (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 | P1 > 1/3; P3 > 1/3; 2.04.04 ≤ 1/3 | |
| | | | | 615 | Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid | Üldviljelus > 1/3; muud tegevusalad puuduvad > 1/3 | (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 | P1 > 1/3; P2 ≤ 1/3; P3 ≤ 1/3 | |
| | | | | 616 | Muud segakultuurid | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 611, 612, 613, 614 ja 615 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 | | |
| 7 | Erinevad põllumajandusloomad | | | | | | | | |
| | | 73 | Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad | | | | | | |
| | | | | 731 | Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt piimandus | Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 lüpsikarjast | P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 | P4 > P5 | P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45 |
| | | | | 732 | Erinevad põllumajandusloomad, muud kui lüpsikariloomad | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassi 731 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 | P4 > P5 | |
| | | 74 | Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised | | | | | | |
| | | | | 741 | Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimandus | Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; teratoidulised > 1/3, lüpsilehmad > 1/2 lüpsikarjast | P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 | P4 ≤ P5 | P45 > 1/3 GL; P5 > 1/3; 3.02.06. > 1/2 P45 |
| | | | | 742 | Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad (v.a piimakari) | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassi 741 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 | P4 ≤ P5 | |
| 8 | Segakultuurid – põllumajandusloomad | | | | | | | | |
| | | 83 | Põllukultuurid ja kariloomad | | | | | | |
| | | | | 831 | Põllukultuurid koos piimandusega | Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus < üldviljelus | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | P1> 1/3; P4 > 1/3 | P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 < P1 |
| | | | | 832 | Piimandus koos põllukultuuridega | Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus ≥ üldviljelus | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | P1> 1/3; P4 > 1/3 | P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 ≥ P1 |
| | | | | 833 | Põllukultuurid ja muud kariloomad (v.a piimakari) | Üldviljelus > kariloomad ja söödamaa, v.a klassi 831 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | P1> 1/3; P4 > 1/3 | P1 > P4; välja arvatud 831 |
| | | | | 834 | Muud kariloomad (v.a piimakari) ja põllukultuurid | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832 ja 833 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | P1> 1/3; P4 > 1/3 | |
| | | 84 | Erinevad põllumajanduskultuurid ja -loomad | | | | | | |
| | | | | 841 | Põllukultuurid ja teratoidulised | Üldviljelus > 1/3; teratoidulised > 1/3 | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P1> 1/3; P5 > 1/3 |
| | | | | 842 | Püsikultuurid ja kariloomad | Püsikultuurid > 1/3; kariloomad ja söödamaa > 1/3 | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | P3 > 1/3; P4 > 1/3 |
| | | | | 843 | Mesindus | Mesilased > 2/3 | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | 3.07. > 2/3 |
| | | | | 844 | Erinevad segakultuurid ja põllumajandusloomad | Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 841, 842 ja 843 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) | Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised | |

Põllumajandustootmise viisid

Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid

Üldine viis

Kirjeldus

Peamine viis

Kirjeldus

Eriviis

Kirjeldus

Arvutuse kirjeldus

Tegevusalade kood ja tingimused

(vt käesoleva lisa B osa)

Tingimus 1

(C1)

Tingimus 2

(C2)

Tingimus 3

(C3)

6

Segakultuuride kasvatamine

61

Segakultuuride kasvatamine

611

Aiandus ja püsikultuurid

Aiandus > 1/3; püsikultuurid > 1/3

(P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3

P2 > 1/3; P3 > 1/3

612

Põllukultuurid ja aiandus

Üldviljelus > 1/3; aiandus > 1/3

(P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3

P1 > 1/3; P2 > 1/3

613

Põllukultuurid ja viinamarjaistandused

Üldviljelus > 1/3; viinamarjaistandikud > 1/3

(P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3

P1 > 1/3; 2.04.04 > 1/3

614

Põllukultuurid ja püsikultuurid

Üldviljelus > 1/3; püsikultuurid > 1/3; viinapuud ≤ 1/3

(P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3

P1 > 1/3; P3 > 1/3; 2.04.04 ≤ 1/3

615

Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid

Üldviljelus > 1/3; muud tegevusalad puuduvad > 1/3

(P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3

P1 > 1/3; P2 ≤ 1/3; P3 ≤ 1/3

616

Muud segakultuurid

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 611, 612, 613, 614 ja 615 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

(P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3

7

Erinevad põllumajandusloomad

73

Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad

731

Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt piimandus

Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 lüpsikarjast

P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3

P4 > P5

P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45

732

Erinevad põllumajandusloomad, muud kui lüpsikariloomad

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassi 731 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3

P4 > P5

74

Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised

741

Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimandus

Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; teratoidulised > 1/3, lüpsilehmad > 1/2 lüpsikarjast

P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3

P4 ≤ P5

P45 > 1/3 GL; P5 > 1/3; 3.02.06. > 1/2 P45

742

Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad (v.a piimakari)

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassi 741 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3

P4 ≤ P5

8

Segakultuurid – põllumajandusloomad

83

Põllukultuurid ja kariloomad

831

Põllukultuurid koos piimandusega

Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus < üldviljelus

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

P1> 1/3; P4 > 1/3

P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 < P1

832

Piimandus koos põllukultuuridega

Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus ≥ üldviljelus

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

P1> 1/3; P4 > 1/3

P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 ≥ P1

833

Põllukultuurid ja muud kariloomad (v.a piimakari)

Üldviljelus > kariloomad ja söödamaa, v.a klassi 831 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

P1> 1/3; P4 > 1/3

P1 > P4; välja arvatud 831

834

Muud kariloomad (v.a piimakari) ja põllukultuurid

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832 ja 833 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

P1> 1/3; P4 > 1/3

84

Erinevad põllumajanduskultuurid ja -loomad

841

Põllukultuurid ja teratoidulised

Üldviljelus > 1/3; teratoidulised > 1/3

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P1> 1/3; P5 > 1/3

842

Püsikultuurid ja kariloomad

Püsikultuurid > 1/3; kariloomad ja söödamaa > 1/3

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

P3 > 1/3; P4 > 1/3

843

Mesindus

Mesilased > 2/3

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

3.07. > 2/3

844

Erinevad segakultuurid ja põllumajandusloomad

Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 841, 842 ja 843 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999)

Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised

Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised

| Põllumajandustootmise viis | Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid |
| --- | --- |
| Üldine viis | Kirjeldus | Peamine viis | Kirjeldus | Eriviis | Kirjeldus | Arvutuse kirjeldus | Tegevusalade kood ja tingimused
  (vt käesoleva lisa B osa) |
| Tingimus 1
  (C1) | Tingimus 2
  (C2) | Tingimus 3
  (C3) |
| 9 | Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised | | | | | | | | |
| | | 99 | Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised | | | | | | |
| | | | | 999 | Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised | Kogustandardtoodang = 0 | | | |

Põllumajandustootmise viis

Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid

Üldine viis

Kirjeldus

Peamine viis

Kirjeldus

Eriviis

Kirjeldus

Arvutuse kirjeldus

Tegevusalade kood ja tingimused

(vt käesoleva lisa B osa)

Tingimus 1

(C1)

Tingimus 2

(C2)

Tingimus 3

(C3)

9

Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised

99

Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised

999

Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised

Kogustandardtoodang = 0

B.   VASTAVUSTABEL JA KOODIDE ÜMBERRÜHMITAMINE

I.   Määruses (EÜ) nr 1166/2008 osutatud põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute rubriikide ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruannete vastavus

| Samaväärsed rubriigid standardtoodangute kasutamiseks |
| --- |
| Rubriigi jaoks kasutatav struktuuriuuringu kood | Standardtoodangu koefitsiendi kood | Liidu 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuring
  (Määrus (EÜ) nr 1166/2008)) | Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruanne
  (käesoleva määruse VIII lisa) |
| I.   Põllukultuurid |
| 2.01.01.01. | B_1_1_1 | Pehme ja speltanisu | 10110. | Pehme ja speltanisu |

Samaväärsed rubriigid standardtoodangute kasutamiseks

Rubriigi jaoks kasutatav struktuuriuuringu kood

Standardtoodangu koefitsiendi kood

Liidu 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuring

(Määrus (EÜ) nr 1166/2008))

Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruanne

(käesoleva määruse VIII lisa)

Põllukultuurid

2.01.01.01.

B_1_1_1

Pehme ja speltanisu

10110.

Pehme ja speltanisu

2.01.01.02.

B_1_1_2

Kõva nisu

| 10120. | Kõva nisu |
| --- | --- |

10120.

Kõva nisu

2.01.01.03.

B_1_1_3

Rukis

| 10130. | Rukis |
| --- | --- |

10130.

Rukis

2.01.01.04.

B_1_1_4

Oder

| 10140. | Oder |
| --- | --- |

10140.

Oder

2.01.01.05.

B_1_1_5

Kaer

| 10150. | Kaer |
| --- | --- |

10150.

Kaer

2.01.01.06.

B_1_1_6

Maisiterad

| 10160. | Maisiterad |
| --- | --- |

10160.

Maisiterad

2.01.01.07.

B_1_1_7

Riis

| 10170. | Riis |
| --- | --- |

10170.

Riis

2.01.01.99.

B_1_1_99

Muu terade saamiseks kasvatatav teravili

| 10190. | Muu terade saamiseks kasvatatav teravili |
| --- | --- |

10190.

Muu terade saamiseks kasvatatav teravili

2.01.02.

B_1_2

Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed

| 10220. | Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes |
| --- | --- |

10220.

Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes

| 10290. | Muud valgurikkad taimed |
| --- | --- |

10290.

Muud valgurikkad taimed

2.01.02.01.

B_1_2_1

sellest hernes, põlduba ja maguslupiin

| 10210. | Hernes, põlduba ja maguslupiin lupiinid |
| --- | --- |

10210.

Hernes, põlduba ja maguslupiin lupiinid

2.01.03.

B_1_3

Kartul (sh varajane ja seemnekartul)

| 10300. | Kartul (sh varajane ja seemnekartul) |
| --- | --- |

10300.

Kartul (sh varajane ja seemnekartul)

| 10310. | Tärklisekartulid |
| --- | --- |

10310.

Tärklisekartulid

| 10390. | Muud kartulid |
| --- | --- |

10390.

Muud kartulid

2.01.04.

B_1_4

Suhkrupeet (v.a seeme)

| 10400. | Suhkrupeet (v.a seeme) |
| --- | --- |

10400.

Suhkrupeet (v.a seeme)

2.01.05.

B_1_5

Söödajuurvili ja –kapsas (v.a seeme)

| 10500. | Söödajuurvili ja –kapsas (v.a seemned) |
| --- | --- |

10500.

Söödajuurvili ja –kapsas (v.a seemned)

2.01.06.01.

B_1_6_1

Tubakas

| 10601. | Tubakas |
| --- | --- |

10601.

Tubakas

2.01.06.02.

B_1_6_2

Humal

| 10602. | Humal |
| --- | --- |

10602.

Humal

2.01.06.03.

B_1_6_3

Puuvill

| 10603. | Puuvill |
| --- | --- |

10603.

Puuvill

2.01.06.04.

B_1_6_4

Raps ja rüps

| 10604. | Raps ja rüps |
| --- | --- |

10604.

Raps ja rüps

2.01.06.05.

B_1_6_5

Päevalill

| 10605. | Päevalill |
| --- | --- |

10605.

Päevalill

2.01.06.06.

B_1_6_6

Soja

| 10606. | Soja |
| --- | --- |

10606.

Soja

2.01.06.07.

B_1_6_7

Linaseemned (õlilina)

| 10607. | Linaseemned (õlilina) |
| --- | --- |

10607.

Linaseemned (õlilina)

2.01.06.08.

B_1_6_8

Muud õliseemnekultuurid

| 10608. | Muud õliseemnekultuurid |
| --- | --- |

10608.

Muud õliseemnekultuurid

2.01.06.09.

B_1_6_9

Lina

| 10609. | Lina |
| --- | --- |

10609.

Lina

2.01.06.10.

B_1_6_10

Harilik kanep

| 10610. | Harilik kanep |
| --- | --- |

10610.

Harilik kanep

2.01.06.11.

B_1_6_11

Muud kiutaimed

| 10611. | Muud kiutaimed |
| --- | --- |

10611.

Muud kiutaimed

2.01.06.12.

B_1_6_12

Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed

| 10612. | Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed |
| --- | --- |

10612.

Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed

2.01.06.99.

B_1_6_99

Muud mujal nimetamata tehnilised kultuurid

| 10613. | Suhkruroog |
| --- | --- |

10613.

Suhkruroog

| 10690. | Mujal nimetamata tehnilised kultuurid |
| --- | --- |

10690.

Mujal nimetamata tehnilised kultuurid

2.01.07.

B_1_7

Värsked köögiviljad, melonid, maasikad

2.01.07.01.

B_1_7_1

avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all

2.01.07.01.01.

B_1_7_1_1

põllul

| 10711. | Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad põllul |
| --- | --- |

10711.

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad põllul

2.01.07.01.02.

B_1_7_1_2

aiamaal

| 10712. | Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – aiamaal |
| --- | --- |

10712.

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – aiamaal

2.01.07.02.

B_1_7_2

Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

| 10720. | Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – katmikalal või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all |
| --- | --- |

10720.

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – katmikalal või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

2.01.08.

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

2.01.08.01.

B_1_8_1

avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all

| 10810. | Lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all |
| --- | --- |

10810.

Lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all

2.01.08.02.

B_1_8_2

klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

| 10820. | Lilled ja dekoratiivtaimed – Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all |
| --- | --- |

10820.

Lilled ja dekoratiivtaimed – Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

2.01.09.

B_1_9

Haljalt koristatud taimed

2.01.09.01.

B_1_9_1

Ajutine rohumaa

| 10910. | Ajutine rohumaa |
| --- | --- |

10910.

Ajutine rohumaa

2.01.09.02.

B_1_9_2

Muud haljalt koristatavad taimed

2.01.09.02.01.

B_1_9_2_1

Haljasmais

| 10921. | Haljasmais |
| --- | --- |

10921.

Haljasmais

2.01.09.02.02.

B_1_9_2_2

Liblikõielised taimed

| 10922. | Liblikõielised taimed |
| --- | --- |

10922.

Liblikõielised taimed

2.01.09.02.99.

B_1_9_2_99

Muud mujal nimetamata haljalt koristatud taimed

| 10923. | Muud mujal nimetamata haljalt koristatud taimed |
| --- | --- |

10923.

Muud mujal nimetamata haljalt koristatud taimed

2.01.10.

B_1_10

Viljelusmaa seemned ja seemikud

| 11000. | Viljelusmaa seemned ja seemikud |
| --- | --- |

11000.

Viljelusmaa seemned ja seemikud

2.01.11.

B_1_11

Muud põllukultuurid

| 11100. | Muud põllukultuurid |
| --- | --- |

11100.

Muud põllukultuurid

2.01.12.

B_1_12

Kesa

| 11210. | Toetusteta kesa |
| --- | --- |

11210.

Toetusteta kesa

2.02.

B_2

Koduaiad

| 20000. | Koduaiad |
| --- | --- |

20000.

Koduaiad

2.03.01.

B_3_1

Karja- ja heinamaa (v.a hooldamata karjamaa)

| 30100. | Karja- ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa |
| --- | --- |

30100.

Karja- ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa

2.03.02.

B_3_2

Hooldamata karjamaa

| 30200. | Hooldamata karjamaa |
| --- | --- |

30200.

Hooldamata karjamaa

2.03.03.

B_3_3

Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi

| 30300. | Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi |
| --- | --- |

30300.

Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi

2.04.01.

B_4_1

Puuvilja- ja marjaistandikud

2.04.01.01.

B_4_1_1

Puuviljasordid

2.04.01.01.01.

B_4_1_1_1

Parasvöötme puuviljad

| 40111. | Õunad |
| --- | --- |

40111.

Õunad

| 40112. | Pirnid |
| --- | --- |

40112.

Pirnid

| 40113. | Virsikud ja nektariinid |
| --- | --- |

40113.

Virsikud ja nektariinid

| 40114. | Muud parasvöötme puuviljad |
| --- | --- |

40114.

Muud parasvöötme puuviljad

2.04.01.01.02.

B_4_1_1_2

Lähistroopikavöötme puuviljad

| 40115. | Lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad |
| --- | --- |

40115.

Lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad

2.04.01.02.

B_4_1_2

Marjasordid

| 40120. | Marjasordid |
| --- | --- |

40120.

Marjasordid

2.04.01.03.

B_4_1_3

Pähklid

| 40130. | Pähklid |
| --- | --- |

40130.

Pähklid

2.04.02.

B_4_2

Tsitruseistandikud

| 40210. | Apelsinid |
| --- | --- |

40210.

Apelsinid

| 40220. | Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad |
| --- | --- |

40220.

Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad

| 40230. | Sidrunid |
| --- | --- |

40230.

Sidrunid

| 40290. | Muud tsitrusviljad |
| --- | --- |

40290.

Muud tsitrusviljad

2.04.03.

B_4_3

Oliiviistandikud

2.04.03.01.

B_4_3_1

kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive

| 40310. | Lauaoliivid |
| --- | --- |

40310.

Lauaoliivid

2.04.03.02.

B_4_3_2

kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks

| 40320. | Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena) |
| --- | --- |

40320.

Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena)

| 40330. | Oliiviõli |
| --- | --- |

40330.

Oliiviõli

2.04.04.

B_4_4

Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse

2.04.04.01.

B_4_4_1

kvaliteetveine

| 40411. | Kaitstud päritolunimetusega (KPN) veinid |
| --- | --- |

40411.

Kaitstud päritolunimetusega (KPN) veinid

| 40412. | Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinid |
| --- | --- |

40412.

Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinid

| 40451. | Viinamarjad kaitstud päritolunimetustega (KPN) veini tootmiseks |
| --- | --- |

40451.

Viinamarjad kaitstud päritolunimetustega (KPN) veini tootmiseks

| 40452. | Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veini tootmiseks |
| --- | --- |

40452.

Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veini tootmiseks

2.04.04.02.

B_4_4_2

muid veine

| 40420. | Muud veinid |
| --- | --- |

40420.

Muud veinid

| 40460. | Viinamarjad muude veinide tootmiseks |
| --- | --- |

40460.

Viinamarjad muude veinide tootmiseks

2.04.04.03.

B_4_4_3

lauaviinamarju

| 40430. | Lauaviinamarjad |
| --- | --- |

40430.

Lauaviinamarjad

2.04.04.04.

B_4_4_4

rosinaid

| 40440. | Rosinad |
| --- | --- |

40440.

Rosinad

2.04.05.

B_4_5

Puukoolid

| 40500. | Puukoolid |
| --- | --- |

40500.

Puukoolid

2.04.06.

B_4_6

Muud püsikultuurid

| 40600. | Muud püsikultuurid |
| --- | --- |

40600.

Muud püsikultuurid

| 40610. | Jõulupuud |
| --- | --- |

40610.

Jõulupuud

2.04.07.

B_4_7

Püsikultuurid katmikalal

| 40700. | Püsikultuurid katmikalal |
| --- | --- |

40700.

Püsikultuurid katmikalal

2.06.01.

B_6_1

Seened

| 60000. | Seened |
| --- | --- |

60000.

Seened

Põllumajandusloomad

3.01.

C_1

Hobuslased

| 100. | Hobuslased |
| --- | --- |

100.

Hobuslased

3.02.01.

C_2_1

Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad

| 210. | Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad |
| --- | --- |

210.

Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad

3.02.02.

C_2_2

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad

| 220. | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad |
| --- | --- |

220.

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad

3.02.03.

C_2_3

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad

| 230. | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad |
| --- | --- |

230.

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad

3.02.04.

C_2_4

Vähemalt kaheaastased pullid

| 240. | Vähemalt kaheaastased pullid |
| --- | --- |

240.

Vähemalt kaheaastased pullid

3.02.05.

C_2_5

Vähemalt kaheaastased lehmmullikad

| 251. | Aretusmullikad |
| --- | --- |

251.

Aretusmullikad

| 252. | Nuummullikad |
| --- | --- |

252.

Nuummullikad

3.02.06.

C_2_6

Lüpsilehmad

| 261. | Lüpsilehmad |
| --- | --- |

261.

Lüpsilehmad

| 262. | Pühvellehmad |
| --- | --- |

262.

Pühvellehmad

3.02.99.

C_2_99

Muud lehmad

| 269. | Muud lehmad |
| --- | --- |

269.

Muud lehmad

3.03.01.

C_3_1

Lambad (igas vanuses)

3.03.01.01.

C_3_1_1

Emased aretusloomad

| 311. | Uted, emased aretusloomad |
| --- | --- |

311.

Uted, emased aretusloomad

3.03.01.99.

C_3_1_99

Muud lambad

| 319. | Muud lambad |
| --- | --- |

319.

Muud lambad

3.03.02.

C_3_2

Kitsed (igas vanuses)

3.03.02.01.

C_3_2_1

Emased aretusloomad

| 321. | Emakitsed |
| --- | --- |

321.

Emakitsed

3.03.02.99.

C_3_2_99

Muud kitsed

| 329. | Muud kitsed |
| --- | --- |

329.

Muud kitsed

3.04.01.

C_4_1

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

| 410. | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg |
| --- | --- |

410.

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

3.04.02.

C_4_2

Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg

| 420. | Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg |
| --- | --- |

420.

Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg

3.04.99.

C_4_99

Muud sead

| 491. | Nuumsead |
| --- | --- |

491.

Nuumsead

| 499. | Muud sead |
| --- | --- |

499.

Muud sead

3.05.01.

C_5_1

Broilerid

| 510. | Kodulinnud – broilerid |
| --- | --- |

510.

Kodulinnud – broilerid

3.05.02.

C_5_2

Munakanad

| 520. | Munakanad |
| --- | --- |

520.

Munakanad

3.05.03.

3.05.03.01.

3.05.03.02.

3.05.03.03.

3.05.03.04.

3.05.03.99.

C_5_3

C_5_3_1

C_5_3_2

C_5_3_3

C_5_3_4

C_5_3_99

Muud kodulinnud

Kalkunid

Pardid

Haned

Jaanalinnud

Mujal nimetamata kodulinnud

| 530. | Muud kodulinnud |
| --- | --- |

530.

Muud kodulinnud

3.06.

C_6

Emaküülikud

| 610. | Emaküülikud |
| --- | --- |

610.

Emaküülikud

| 699. | Muud küülikud |
| --- | --- |

699.

Muud küülikud

3.07.

C_7

Mesilased

| 700. | Mesilased |
| --- | --- |

700.

Mesilased

II.   2016. aasta struktuuriuuringutes sisalduvate tegevusalade ümberrühmitamise koodid

| P45. | Veised, piimandus = 3.02.01. (alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad) + 3.02.03. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad) + 3.02.05. (vähemalt kaheaastased lehmmullikad) + 3.02.06. (lüpsilehmad) |
| --- | --- |
| P46. | Veised = P45 (veised, piimandus) + 3.02.02. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad) + 3.02.04. (vähemalt kaheaastased pullid) + 3.02.99. (muud lehmad) |
| GL | Kariloomad d = 3.01. (hobuslased) + P46 (veised) + 3.03.01.01. (lambad – uted) + 3.03.01.99 (muud lambad) + 3.03.02.01. (kitsed, emased aretusloomad) + 3.03.02.99. (muud kitsed)
  Kui GL=0 FCP1 Söödamaa müügiks = 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas)+ 2.01.09. (haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa) + 2.03.02. (hooldamata karjamaa) |
| FCP4 | Söödamaa kariloomade jaoks = 0 |
| P17 | Juurvili + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas)
  Kui GL > 0 FCP1 Söödamaa müügiks = 0 |
| FCP4 | Söödamaa kariloomade jaoks = 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas) + 2.01.09. (haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaad, v.a hooldamata karjamaa) + 2.03.02. (hooldamata karjamaa) |
| P17 | Juurvili + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) |
| P151. | Teravili, v.a riis = 2.01.01.01. (pehme nisu ja speltanisu) + 2.01.01.02. (kõva nisu) + 2.01.01.03. (rukis) + 2.01.01.04. (oder) + 2.01.01.05. (kaer) + 2.01.01.06. (teramais) + 2.01.01.99. (muu terade saamiseks kasvatatav teravili) |
| P15. | Teravili = P151 (teravili, v.a riis) + 2.01.01.07. (riis) |
| P16 | Õliseemned = 2.01.06.04. (raps ja rüps) + 2.01.06.05. (päevalill) + 2.01.06.06. (soja) + 2.01.06.07. (kiulina (linaseeme)) + 2.01.06.08. (muud õliseemnekultuurid) |
| P51. | Sead = 3.04.01. (põrsad eluskaaluga alla 20 kg) + 3.04.02. (suguemised kaaluga vähemalt 50 kg) + 3.04.99. (muud sead) |
| P52. | Kodulinnud = 3.05.01. (broilerid) + 3.05.02. (munakanad) + 3.05.03. (muud kodulinnud) |
| P1. | Üldviljelus = P15 (teravili) + 2.01.02. (kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed) + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.06.01. (tubakas) + 2.01.06.02. (humalad) + 2.01.06.03. (puuvill) + P16 (õliseemned) + 2.01.06.09. (kiulina) + 2.01.06.10. (kiukanep) + 2.01.06.11. (muud kiutaimed) + 2.01.06.12. (aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed) + 2.01.06.99. (muud mujal nimetamata tehnilised kultuurid) + 2.01.07.01.01. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all avamaal) + 2.01.10. (põllumaa ja seemikud) + 2.01.11. (muu põllumaa) + 2.01.12. (kesa) + FCP1 (söödamaa müügiks) |
| P2. | Aiandus = 2.01.07.01.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all – aiamaal) + 2.01.07.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.01.08.01. (lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all) + 2.01.08.02. (lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.06.01. (seened) + 2.04.05. (puukoolid) |
| P3. | Püsikultuurid = 2.04.01. (puuvilja- ja marjaistandikud) + 2.04.02. (tsitruseliste istandikud) + 2.04.03. (oliiviistandikud) + 2.04.04. (viinamarjaistandused) + 2.04.06. (muud püsikultuurid) + 2.04.07. (katmikala püsikultuurid) |
| P4. | Kariloomad ja söödamaa = GL (kariloomad) + FCP4 (söödamaa kariloomade jaoks) |
| P5. | Teratoidulised = P51 (sead) + P52 (kodulinnud) + 3.06. (emaküülikud) |

P45.

Veised, piimandus = 3.02.01. (alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad) + 3.02.03. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad) + 3.02.05. (vähemalt kaheaastased lehmmullikad) + 3.02.06. (lüpsilehmad)

P46.

Veised = P45 (veised, piimandus) + 3.02.02. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad) + 3.02.04. (vähemalt kaheaastased pullid) + 3.02.99. (muud lehmad)

GL

Kariloomad d = 3.01. (hobuslased) + P46 (veised) + 3.03.01.01. (lambad – uted) + 3.03.01.99 (muud lambad) + 3.03.02.01. (kitsed, emased aretusloomad) + 3.03.02.99. (muud kitsed)

Kui GL=0 FCP1 Söödamaa müügiks = 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas)+ 2.01.09. (haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa) + 2.03.02. (hooldamata karjamaa)

FCP4

Söödamaa kariloomade jaoks = 0

P17

Juurvili + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas)

Kui GL > 0 FCP1 Söödamaa müügiks = 0

FCP4

Söödamaa kariloomade jaoks = 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas) + 2.01.09. (haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaad, v.a hooldamata karjamaa) + 2.03.02. (hooldamata karjamaa)

P17

Juurvili + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet)

P151.

Teravili, v.a riis = 2.01.01.01. (pehme nisu ja speltanisu) + 2.01.01.02. (kõva nisu) + 2.01.01.03. (rukis) + 2.01.01.04. (oder) + 2.01.01.05. (kaer) + 2.01.01.06. (teramais) + 2.01.01.99. (muu terade saamiseks kasvatatav teravili)

P15.

Teravili = P151 (teravili, v.a riis) + 2.01.01.07. (riis)

P16

Õliseemned = 2.01.06.04. (raps ja rüps) + 2.01.06.05. (päevalill) + 2.01.06.06. (soja) + 2.01.06.07. (kiulina (linaseeme)) + 2.01.06.08. (muud õliseemnekultuurid)

P51.

Sead = 3.04.01. (põrsad eluskaaluga alla 20 kg) + 3.04.02. (suguemised kaaluga vähemalt 50 kg) + 3.04.99. (muud sead)

P52.

Kodulinnud = 3.05.01. (broilerid) + 3.05.02. (munakanad) + 3.05.03. (muud kodulinnud)

P1.

Üldviljelus = P15 (teravili) + 2.01.02. (kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed) + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.06.01. (tubakas) + 2.01.06.02. (humalad) + 2.01.06.03. (puuvill) + P16 (õliseemned) + 2.01.06.09. (kiulina) + 2.01.06.10. (kiukanep) + 2.01.06.11. (muud kiutaimed) + 2.01.06.12. (aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed) + 2.01.06.99. (muud mujal nimetamata tehnilised kultuurid) + 2.01.07.01.01. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all avamaal) + 2.01.10. (põllumaa ja seemikud) + 2.01.11. (muu põllumaa) + 2.01.12. (kesa) + FCP1 (söödamaa müügiks)

P2.

Aiandus = 2.01.07.01.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all – aiamaal) + 2.01.07.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.01.08.01. (lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all) + 2.01.08.02. (lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.06.01. (seened) + 2.04.05. (puukoolid)

P3.

Püsikultuurid = 2.04.01. (puuvilja- ja marjaistandikud) + 2.04.02. (tsitruseliste istandikud) + 2.04.03. (oliiviistandikud) + 2.04.04. (viinamarjaistandused) + 2.04.06. (muud püsikultuurid) + 2.04.07. (katmikala püsikultuurid)

P4.

Kariloomad ja söödamaa = GL (kariloomad) + FCP4 (söödamaa kariloomade jaoks)

P5.

Teratoidulised = P51 (sead) + P52 (kodulinnud) + 3.06. (emaküülikud)

C.   A OSAS OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE VIISID

Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – põllumajanduskultuurid

| Üldine põllumajandustootmise viis | Peamine põllumajandustootmise viis | Põllumajandustootmise eriviisid |
| --- | --- | --- |
| 1. | Spetsialiseerunud põllukultuuridele |

Üldine põllumajandustootmise viis

Peamine põllumajandustootmise viis

Põllumajandustootmise eriviisid

1.

Spetsialiseerunud põllukultuuridele

| 15. | Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele |
| --- | --- |

15.

Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele

| 151. | Spetsialiseerunud teraviljale (v.a riis), õlikultuuridele ja valgurikastele taimedele |
| --- | --- |

151.

Spetsialiseerunud teraviljale (v.a riis), õlikultuuridele ja valgurikastele taimedele

| 152. | Spetsialiseerunud riisi tootmisele |
| --- | --- |

152.

Spetsialiseerunud riisi tootmisele

| 153. | Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja riisi tootmisele |
| --- | --- |

153.

Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja riisi tootmisele

| 16. | Spetsialiseerunud üldviljelusele |
| --- | --- |

16.

Spetsialiseerunud üldviljelusele

| 161. | Spetsialiseerunud juurvilja tootmisele |
| --- | --- |

161.

Spetsialiseerunud juurvilja tootmisele

| 162. | Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja juurvilja tootmisele |
| --- | --- |

162.

Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja juurvilja tootmisele

| 163. | Spetsialiseerunud põlluköögiviljade tootmisele |
| --- | --- |

163.

Spetsialiseerunud põlluköögiviljade tootmisele

| 164. | Spetsialiseerunud tubakakasvatusele |
| --- | --- |

164.

Spetsialiseerunud tubakakasvatusele

| 165. | Spetsialiseerunud puuvillakasvatusele |
| --- | --- |

165.

Spetsialiseerunud puuvillakasvatusele

| 166. | Mitmesugused põllukultuurid |
| --- | --- |

166.

Mitmesugused põllukultuurid

| 2. | Spetsialiseerunud aiandusele |
| --- | --- |

2.

Spetsialiseerunud aiandusele

| 21. | Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes |
| --- | --- |

21.

Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes

| 211. | Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes |
| --- | --- |

211.

Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes

| 212. | Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes |
| --- | --- |

212.

Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes

| 213. | Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes |
| --- | --- |

213.

Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes

| 22. | Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal |
| --- | --- |

22.

Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal

| 221. | Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal |
| --- | --- |

221.

Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal

| 222. | Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal |
| --- | --- |

222.

Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal

| 223. | Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal |
| --- | --- |

223.

Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal

| 23. | Muu aiandus |
| --- | --- |

23.

Muu aiandus

| 231. | Spetsialiseerunud seentele |
| --- | --- |

231.

Spetsialiseerunud seentele

| 232. | Spetsialiseerunud puukoolidele |
| --- | --- |

232.

Spetsialiseerunud puukoolidele

| 233. | Erinevad aianduse liigid |
| --- | --- |

233.

Erinevad aianduse liigid

| 3. | Spetsialiseerunud püsikultuuridele |
| --- | --- |

3.

Spetsialiseerunud püsikultuuridele

| 35. | Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele |
| --- | --- |

35.

Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele

| 351. | Spetsialiseerunud kvaliteetveinile |
| --- | --- |

351.

Spetsialiseerunud kvaliteetveinile

| 352. | Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile |
| --- | --- |

352.

Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile

| 353. | Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele |
| --- | --- |

353.

Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele

| 354. | Muud viinamarjaistandused |
| --- | --- |

354.

Muud viinamarjaistandused

| 36. | Spetsialiseerunud puuviljadele ja tsitruselistele |
| --- | --- |

36.

Spetsialiseerunud puuviljadele ja tsitruselistele

| 361. | Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) |
| --- | --- |

361.

Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid)

| 362. | Spetsialiseerunud tsitruselistele |
| --- | --- |

362.

Spetsialiseerunud tsitruselistele

| 363. | Spetsialiseerunud pähklitele |
| --- | --- |

363.

Spetsialiseerunud pähklitele

| 364. | Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele |
| --- | --- |

364.

Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele

| 365. | Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine |
| --- | --- |

365.

Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine

| 37. | Spetsialiseerunud oliividele |
| --- | --- |

37.

Spetsialiseerunud oliividele

| 370. | Spetsialiseerunud oliividele |
| --- | --- |

370.

Spetsialiseerunud oliividele

| 38. | Erinevad püsikultuurid |
| --- | --- |

38.

Erinevad püsikultuurid

| 380. | Erinevad püsikultuurid |
| --- | --- |

380.

Erinevad püsikultuurid

Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – loomakasvatustoodang

| Üldine põllumajandustootmise viis | Peamine põllumajandustootmise viis | Põllumajandustootmise eriviisid |
| --- | --- | --- |
| 4. | Spetsialiseerunud kariloomadele |

Üldine põllumajandustootmise viis

Peamine põllumajandustootmise viis

Põllumajandustootmise eriviisid

4.

Spetsialiseerunud kariloomadele

| 45. | Spetsialiseerunud piimandusele |
| --- | --- |

45.

Spetsialiseerunud piimandusele

| 450. | Spetsialiseerunud piimandusele |
| --- | --- |

450.

Spetsialiseerunud piimandusele

| 46. | Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine |
| --- | --- |

46.

Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine

| 460. | Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine |
| --- | --- |

460.

Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine

| 47. | Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine |
| --- | --- |

47.

Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine

| 470. | Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine |
| --- | --- |

470.

Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine

| 48. | Lambad, kitsed ja teised kariloomad |
| --- | --- |

48.

Lambad, kitsed ja teised kariloomad

| 481. | Spetsialiseerunud lammastele |
| --- | --- |

481.

Spetsialiseerunud lammastele

| 482. | Spetsialiseerunud lammastele ja veistele |
| --- | --- |

482.

Spetsialiseerunud lammastele ja veistele

| 483. | Spetsialiseerunud kitsedele |
| --- | --- |

483.

Spetsialiseerunud kitsedele

| 484. | Erinevad kariloomad |
| --- | --- |

484.

Erinevad kariloomad

| 5. | Spetsialiseerunud teratoidulistele |
| --- | --- |

5.

Spetsialiseerunud teratoidulistele

| 51. | Spetsialiseerunud sigadele |
| --- | --- |

51.

Spetsialiseerunud sigadele

| 511. | Spetsialiseerunud seakasvatusele |
| --- | --- |

511.

Spetsialiseerunud seakasvatusele

| 512. | Spetsialiseerunud sigade nuumamisele |
| --- | --- |

512.

Spetsialiseerunud sigade nuumamisele

| 513. | Sigade kasvatamine ja nuumamine |
| --- | --- |

513.

Sigade kasvatamine ja nuumamine

| 52. | Spetsialiseerunud kodulindudele |
| --- | --- |

52.

Spetsialiseerunud kodulindudele

| 521. | Spetsialiseerunud munakanadele |
| --- | --- |

521.

Spetsialiseerunud munakanadele

| 522. | Spetsialiseerunud kodulinnulihale |
| --- | --- |

522.

Spetsialiseerunud kodulinnulihale

| 523. | Munakanad ja kodulinnuliha |
| --- | --- |

523.

Munakanad ja kodulinnuliha

| 53. | Erinevad teratoidulised |
| --- | --- |

53.

Erinevad teratoidulised

| 530. | Erinevad teratoidulised |
| --- | --- |

530.

Erinevad teratoidulised

Mitme tegevusalaga põllumajanduslikud majapidamised

| Üldine põllumajandustootmise viis | Peamine põllumajandustootmise viis | Põllumajandustootmise eriviisid |
| --- | --- | --- |
| 6. | Segakultuuride kasvatamine |

Üldine põllumajandustootmise viis

Peamine põllumajandustootmise viis

Põllumajandustootmise eriviisid

6.

Segakultuuride kasvatamine

| 61. | Segakultuuride kasvatamine |
| --- | --- |

61.

Segakultuuride kasvatamine

| 611. | Aiandus ja püsikultuurid |
| --- | --- |

611.

Aiandus ja püsikultuurid

| 612. | Põllukultuurid ja aiandus |
| --- | --- |

612.

Põllukultuurid ja aiandus

| 613. | Põllukultuurid ja viinamarjaistandused |
| --- | --- |

613.

Põllukultuurid ja viinamarjaistandused

| 614. | Põllukultuurid ja püsikultuurid |
| --- | --- |

614.

Põllukultuurid ja püsikultuurid

| 615. | Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid |
| --- | --- |

615.

Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid

| 616. | Muud segakultuurid |
| --- | --- |

616.

Muud segakultuurid

| 7. | Erinevad põllumajandusloomad |
| --- | --- |

7.

Erinevad põllumajandusloomad

| 73. | Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad |
| --- | --- |

73.

Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad

| 731. | Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt piimandus |
| --- | --- |

731.

Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt piimandus

| 732. | Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad, v.a piimakari |
| --- | --- |

732.

Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad, v.a piimakari

| 74. | Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised |
| --- | --- |

74.

Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised

| 741. | Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimandus |
| --- | --- |

741.

Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimandus

| 742. | Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad, v.a piimakari |
| --- | --- |

742.

Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad, v.a piimakari

| 8. | Segakultuurid – põllumajandusloomad |
| --- | --- |

8.

Segakultuurid – põllumajandusloomad

| 83. | Põllukultuurid ja kariloomad |
| --- | --- |

83.

Põllukultuurid ja kariloomad

| 831. | Põllukultuurid koos piimandusega |
| --- | --- |

831.

Põllukultuurid koos piimandusega

| 832. | Piimandus koos põllukultuuridega |
| --- | --- |

832.

Piimandus koos põllukultuuridega

| 833. | Põllukultuurid ja kariloomad (v.a piimakari) |
| --- | --- |

833.

Põllukultuurid ja kariloomad (v.a piimakari)

| 834. | Kariloomad (v.a piimakari) ja põllukultuurid |
| --- | --- |

834.

Kariloomad (v.a piimakari) ja põllukultuurid

| 84. | Erinevad kultuurid ja kariloomad |
| --- | --- |

84.

Erinevad kultuurid ja kariloomad

| 841. | Põllukultuurid ja teratoidulised |
| --- | --- |

841.

Põllukultuurid ja teratoidulised

| 842. | Püsikultuurid ja kariloomad |
| --- | --- |

842.

Püsikultuurid ja kariloomad

| 843. | Mesindus |
| --- | --- |

843.

Mesindus

| 844. | Erinevad segakultuurid ja põllumajandusloomad |
| --- | --- |

844.

Erinevad segakultuurid ja põllumajandusloomad

| 9. | Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised |
| --- | --- |

9.

Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised

| 99. | Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised |
| --- | --- |

99.

Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised

| 999. | Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised |
| --- | --- |

999.

Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised

---

(1)  Tegevusalad 2.01.05. (Söödajuurvili ja -kapsas), 2.01.09. (Haljalt koristatud taimed), 2.01.12. (Kesa), 2.02 (Koduaiad), 2.03.01. (Karja- ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa), 2.03.02. (Hooldamata karjamaa), 2.03.03. (Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume), 3.02.01. (Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad), 3.03.01.99. (Muud lambad), 3.03.02.99. (Muud kitsed) ja 3.04.01. (Põrsad eluskaaluga alla 20 kg) kasutatakse ainult teatavatel tingimustel (vt VI lisa punkt 5).

---

V LISA

PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIK SUURUS JA MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID (ARTIKKEL 5)

A.   PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIK SUURUS

Põllumajandusliku majapidamise majanduslikku suurust mõõdetakse selle standardtoodangu koguväärtuse järgi ja väljendatakse eurodes.

B.   PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID

Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse.

| Klassid | Piirangud eurodes |
| --- | --- |
| I | Alla 2 000 |
| II | 2 000 kuni alla 4 000 |
| III. | 4 000 kuni alla 8 000 |
| IV | 8 000 kuni alla 15 000 |
| V | 15 000 kuni alla 25 000 |
| VI | 25 000 kuni alla 50 000 |
| VII | 50 000 kuni alla 100 000 |
| VIII | 100 000 kuni alla 250 000 |
| IX | 250 000 kuni alla 500 000 |
| X | 500 000 kuni alla 750 000 |
| XI | 750 000 kuni alla 1 000 000 |
| XII | 1 000 000 kuni alla 1 500 000 |
| XIII | 1 500 000 kuni alla 3 000 000 |
| XIV | üle 3 000 000 |

Klassid

Piirangud eurodes

I

Alla 2 000

II

2 000 kuni alla 4 000

III.

4 000 kuni alla 8 000

IV

8 000 kuni alla 15 000

V

15 000 kuni alla 25 000

VI

25 000 kuni alla 50 000

VII

50 000 kuni alla 100 000

VIII

100 000 kuni alla 250 000

IX

250 000 kuni alla 500 000

X

500 000 kuni alla 750 000

XI

750 000 kuni alla 1 000 000

XII

1 000 000 kuni alla 1 500 000

XIII

1 500 000 kuni alla 3 000 000

XIV

üle 3 000 000

Suurusklasse II ja III või III ja IV, IV ja V või III kuni V, VI ja VII, VIII ja IX, X ja XI ja XII kuni XIV või X kuni XIV võib ühendada.

---

VI LISA

STANDARDTOODANG (ARTIKKEL 6)

1.   STANDARDTOODANGU MÕISTE JA ARVUTAMISE PÕHIMÕTTED

a)   Standardtoodang tähendab iga artikli 6 lõikes 1 osutatud põllumajandusliku tegevusala toodangu väärtus lähtuvalt vastava piirkonna keskmisest olukorrast.

b)   Punktis a osutatud toodangu väärtus on põllumajandustoodangu rahaline väärtus põllumajandustootja hinnaga. S.t põhitoo(de)te ja teiseste toodete väärtuste summa.

Kõnealuste väärtuste arvutamiseks korrutatakse toodang ühiku kohta põllumajandustootja hinnaga. Ei sisalda käibemaksu, toodetelt makstavaid makse ega otsemakseid.

c)   Tootmisperiood

Standardtoodang vastab 12kuulisele tootmisperioodile (kalendriaasta või põllumajandusliku tootmise aasta).

Põllukultuuride ja loomsete saaduste puhul, mille tootmisperiood on pikem või lühem kui 12 kuud, arvutatakse 12 kuu kasvule või toodangule vastav standardtoodang.

d)   Põhiandmed ja võrdlusperiood

Standardtoodang on määratud kindlaks lähtuvalt ühikupõhisest toodangust ja eespool osutatud punktis b nimetatud põllumajandustootja hinnast. Selleks kogutakse liikmesriikides põhiandmed komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 artikliga 4 kindlaks määratud võrdlusperioodi kohta.

e)   Ühikud

| 1) | Füüsilised ühikud






  a) | Põllumajanduskultuuridega seotud tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks hektarites väljendatud ala põhjal.
  Seente puhul määratakse standardtoodang kindlaks siiski aasta kõikide järjestikuste saagikoristuste kogutoodangu ja erikulude põhjal ning seda väljendatakse 100 m2 haritava maa kohta. Sel viisil kindlaks määratud standardtoodang jagatakse kasutamiseks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kontekstis aasta järjestikuste saagikoristuste arvuga, mis edastatakse komisjonile vastavalt käesoleva määruse artiklile 8. |
| --- | --- | --- |

1)

Füüsilised ühikud

a)

Põllumajanduskultuuridega seotud tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks hektarites väljendatud ala põhjal.

Seente puhul määratakse standardtoodang kindlaks siiski aasta kõikide järjestikuste saagikoristuste kogutoodangu ja erikulude põhjal ning seda väljendatakse 100 m2 haritava maa kohta. Sel viisil kindlaks määratud standardtoodang jagatakse kasutamiseks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kontekstis aasta järjestikuste saagikoristuste arvuga, mis edastatakse komisjonile vastavalt käesoleva määruse artiklile 8.

| b) | Põllumajandusloomadega seotud tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks loomühiku alusel, v.a kodulindude puhul, kus kindlaksmääramine toimub 100 linnu alusel, ja mesilaste puhul, kus kindlaksmääramine toimub taru alusel. |
| --- | --- |

b)

Põllumajandusloomadega seotud tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks loomühiku alusel, v.a kodulindude puhul, kus kindlaksmääramine toimub 100 linnu alusel, ja mesilaste puhul, kus kindlaksmääramine toimub taru alusel.

| 2) | Rahaühikud ja ümardamine
  Standardtoodangu kindlaksmääramiseks vajalikud põhiandmed ja väljaarvutatud standardtoodang kehtestatakse eurodes. Liikmesriikide jaoks, kes ei osale majandus- ja rahaliidus, konverteeritakse standardtoodang eurodesse, kasutades võrdlusperioodi keskmist vahetuskurssi, nagu on määratletud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis d. Kõnealused keskmised vahetuskursid on arvutatud komisjoni avaldatud ametlike vahetuskursside alusel (Eurostat).
  Vajaduse korral võib standardtoodangut ümardada lähima 5 euroni. |
| --- | --- |

2)

Rahaühikud ja ümardamine

Standardtoodangu kindlaksmääramiseks vajalikud põhiandmed ja väljaarvutatud standardtoodang kehtestatakse eurodes. Liikmesriikide jaoks, kes ei osale majandus- ja rahaliidus, konverteeritakse standardtoodang eurodesse, kasutades võrdlusperioodi keskmist vahetuskurssi, nagu on määratletud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis d. Kõnealused keskmised vahetuskursid on arvutatud komisjoni avaldatud ametlike vahetuskursside alusel (Eurostat).

Vajaduse korral võib standardtoodangut ümardada lähima 5 euroni.

2.   STANDARDTOODANGU JAOTUS

a)   Põllumajanduskultuuride ja -loomadega seotud tegevusalade standardtoodang

Standardtoodang määratakse kindlaks kõigi põllumajanduslike tegevusalade puhul, mis vastavad põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes kasutatavatele rubriikidele, kõnealustes uuringutes sätestatud viisil.

b)   Geograafiline liigitus

| — | Standardtoodang määratakse kindlaks vähemalt selliste geograafiliste üksuste põhjal, mis on kooskõlas põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus kasutatavate üksustega. Geograafiliste üksuste aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 kindlaks määratud ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (1). Neid üksusi võib kirjeldada kui NUTS 3 piirkondade ümberrühmitamist. Vähem soodsaid või mägipiirkondi ei loeta geograafilisteks üksusteks. |
| --- | --- |

—

Standardtoodang määratakse kindlaks vähemalt selliste geograafiliste üksuste põhjal, mis on kooskõlas põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus kasutatavate üksustega. Geograafiliste üksuste aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 kindlaks määratud ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (1). Neid üksusi võib kirjeldada kui NUTS 3 piirkondade ümberrühmitamist. Vähem soodsaid või mägipiirkondi ei loeta geograafilisteks üksusteks.

| — | Standardtoodangut ei määrata kindlaks nende tegevusalade puhul, mida asjaomases piirkonnas ei esine. |
| --- | --- |

—

Standardtoodangut ei määrata kindlaks nende tegevusalade puhul, mida asjaomases piirkonnas ei esine.

3.   STANDARDTOODANGU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KOGUTAVAD ANDMED

| a) | Standardtoodangu kindlaksmääramiseks kogutavaid põhiandmeid uuendatakse vähemalt iga kord, kui tehakse põllumajandusliku majapidamise struktuuriuuring määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 6 kohase loenduse vormis. |
| --- | --- |

a)

Standardtoodangu kindlaksmääramiseks kogutavaid põhiandmeid uuendatakse vähemalt iga kord, kui tehakse põllumajandusliku majapidamise struktuuriuuring määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 6 kohase loenduse vormis.

| b) | Kui põllumajandusliku majapidamise struktuuriuuring teostatakse valimipõhise uuringuna, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1166/2008 artiklis 6, ajakohastatakse standardtoodangu andmeid






  — | uuendades põhiandmeid punktis a kindlaks määratud viisiga sarnasel viisil |
| --- | --- | --- |

b)

Kui põllumajandusliku majapidamise struktuuriuuring teostatakse valimipõhise uuringuna, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1166/2008 artiklis 6, ajakohastatakse standardtoodangu andmeid

—

uuendades põhiandmeid punktis a kindlaks määratud viisiga sarnasel viisil

| — | või kohaldades muutmiskoefitsienti, kui standardtoodangut on ajakohastatud, et võtta arvesse muudatusi, mida liikmesriik on prognoosinud iga tegevusala ja piirkonna kaupa ühiku kohta toodetud koguste ja hindade osas, ja mis on toimunud alates viimasest võrdlusperioodist, nagu on osutatud delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 artiklis 4. |
| --- | --- |

—

või kohaldades muutmiskoefitsienti, kui standardtoodangut on ajakohastatud, et võtta arvesse muudatusi, mida liikmesriik on prognoosinud iga tegevusala ja piirkonna kaupa ühiku kohta toodetud koguste ja hindade osas, ja mis on toimunud alates viimasest võrdlusperioodist, nagu on osutatud delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 artiklis 4.

4.   TÄIDEVIIMINE

Liikmesriigid vastutavad käesoleva lisa sätete kohaselt nende põhiandmete kogumise eest, mida kasutatakse standardtoodangu arvutamiseks, selle ümberarvestamiseks eurodesse ja vajaduse korral ajakohastamismeetodi kohaldamiseks.

5.   ERIJUHTUDE KÄSITLEMINE

Põllumajandusliku majapidamise teatavate tegevusalade standardtoodangu arvutamiseks ja põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamiseks kehtestatakse järgmised erieeskirjad.

a)   Kesa

Kesaga seotud standardtoodangut arvestatakse põllumajandusliku majapidamise kogu standardtoodangu arvutamisel üksnes juhul, kui põllumajandusliku majapidamise muu standardtoodang on positiivne.

b)   Koduaiad

Kuna koduaedade toodang on tavaliselt ette nähtud omaniku oma tarbeks ja mitte müügiks, on selle standardtoodanguks üldjuhul null.

c)   Põllumajandusloomad

Põllumajandusloomadega seotud tegevusalad on jaotatud loomade vanuserühma järgi. Toodang on vastavuses looma kasvuväärtusega selles vanuserühmas. Teisisõnu, see vastab looma väärtuse erinevusele vanuserühma liigitamise ja sealt väljaarvamise vahel (nimetatakse ka asendusväärtuseks).

d)   Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad

Alla ühe aasta vanuste vasikate ja mullikatega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises on alla üheaastaseid vasikaid ja mullikaid rohkem kui lehmi. Arvesse võetakse üksnes standardtoodangut, mis on seotud alla ühe aasta vanuste vasikate ja mullikatega.

e)   Muud lambad ja muud kitsed

Muude lammastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises puuduvad uted.

Muude kitsedega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises puuduvad emakitsed.

f)   Põrsad

Põrsastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises puuduvad suguemised.

g)   Söödamaa

Kariloomade (hobuslased, veised, lambad või kitsed) puudumisel põllumajanduslikus majapidamises käsitatakse söödamaad (s.o söödajuurvili ja -kapsas, haljalt koristatud taimed, karjamaa ja heinamaad) müügiobjektina ning see on osa üldviljeluse toodangust.

Kui põllumajanduslikus majapidamises on kariloomi, käsitatakse söödamaad kariloomade toitmisena ning see on osa kariloomade ja söödamaa toodangust.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

---

VII LISA

PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOV TEGEVUS (ARTIKKEL 7)

A.   PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE MÄÄRATLUS

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus hõlmab kõiki muid tegevusi, v.a põllumajandustegevus, on otseselt põllumajandusliku majapidamisega seotud, ning sellel on majanduslik mõju kõnealusele põllumajanduslikule majapidamisele. Need on tegevused, mille puhul kasutatakse põllumajandusliku majapidamise ressursse (maa-ala, hooned, seadmed jne) või tooteid.

Muu tulutoov tegevus tähendab selles kontekstis aktiivset tööd; üksnes finantsinvesteeringud on seega välistatud. Maa või muude põllumajandusliku majapidamise põllumajandusressursside rendile andmist mitmesugusteks tegevusteks ise selles osalemata ei käsitata muu tulutoova tegevusena, vaid majapidamise põllumajandusliku tegevuse osana.

Muu tulutoov tegevus on igasugune põllumajandussaaduste töötlemine, v.a siis, kui töötlemine on käsitatav põllumajandustegevuse osana. Seetõttu ei kuulu siia kategooriasse veini töötlemine ja oliiviõli tootmine, v.a juhul, kui veini või oliiviõli sisseostetav kogus on suur.

Põllumajanduslike põhisaaduste töötlemist kõrvalsaadusteks põllumajanduslikus majapidamises sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud, käsitatakse muu tulutoova tegevusena. Siia kuulub ka liha töötlemine, juustu valmistamine jms.

B.   PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE TÄHTSUSE HINNANG

Põllumajandusliku majapidamise toodanguga otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaalu hinnatakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaaluna põllumajandusliku majapidamise kogukäibe ja asjaomasele põllumajanduslikule majapidamisele määruse (EL) nr 1307/2013 (1) kohaselt makstud otsetoetuste summas:

Formula

C.   PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE TÄHTSUST KAJASTAVAD KLASSID

Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse, mis kajastavad põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tähtsust lõpptoodangus: Kohaldatakse järgmisi piiritlusi:

| Klassid | Protsendivahemikud |
| --- | --- |
| I | 0 % kuni 10 % (vähene osatähtsus) |
| II | Rohkem kui 10 %–50 % (keskmine osatähtsus) |
| III. | Rohkem kui 50 % kuni vähem kui 100 % (suur osatähtsus) |

Klassid

Protsendivahemikud

I

0 % kuni 10 % (vähene osatähtsus)

II

Rohkem kui 10 %–50 % (keskmine osatähtsus)

III.

Rohkem kui 50 % kuni vähem kui 100 % (suur osatähtsus)

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

---

VIII LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANDE VORM (ARTIKKEL 9)

Kogutavad andmed liigitatakse tabelitesse ning jaotatakse rühmadesse, kategooriatesse ja veergudesse. Teatavale andmeväljale viidatakse järgmiselt:

<tabeli täht>_<rühm>_<kategooria>[_< kategooria >]_<veerg>_

Andmete konkreetsed väärtused esitatakse veeru tasandil. Alljärgnevalt esitatud tabelites võib andmeid sisestada tühjadesse lahtritesse; hallidel lahtritel, millel on tähis „—”, puudub rühma jaoks tähendus ja sinna ei või andmeid sisestada

Näited:

| — | B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa”„pindalale”, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa”. |
| --- | --- |

—

B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa”„pindalale”, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa”.

| — | I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur” kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu” kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid”). |
| --- | --- |

—

I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur” kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu” kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid”).

Kui teatava põllumajandusliku majapidamise puhul ei ole asjaomane väärtus oluline või puudub, ei märgita väärtuseks „0”.

Tabelid on tähistatud ühe tähega, rühmad ühe või mitme tähega, kategooriad numbriliste koodidega ja veerud ühe või mitme tähega.

Tabelites A–M näitab esimene tabel kõrgetasemelist maatriksit rühmade ja veergude jaoks. Teises tabelis näidatakse jaotumist eri kategooriatesse ning igale kategooriale vastab üks või mitu koodi ja alamkoodi.

Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmise täpsusastmega:

—   rahalistes väärtustes: eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes;

—   füüsilistes kogustes: kaal tsentnerites (1 ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes, ning vein ja sellega seotud saadused, mille maht väljendatakse hektoliitrites

—   pindalad: aarides (1 a = 100 m2), v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites,

—   keskmine põllumajandusloomade arv: kahe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse kasutuses olevate tarude arvuna,

—   tööjõuühikud: kahe kümnendikkohani.

Asjaomase tabeli lõpus määratletakse täiendavad mõisted ja juhised iga tabeli kategooria ja veeru väärtuse kohta.

Tabel A

Üldandmed põllumajandusliku majapidamise kohta

| Üldandmete kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Andmevõrgu piirkond | Alapiirkond | Põllumajandusliku majapidamise järjekorranumber | Kraadid | Minutid | NUTS | Raamatupidamisbüroo number | Kuupäev | Põllumajandusliku majapidamise osakaal | Põllumajandustootmise viis | Majandusliku suuruse klass | Kood |
| R | S | H | DG | MI | N | AO | DT | W | TF | ES | C |
| ID | Põllumajandusliku majapidamise identifitseerimine | | | | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| LO | Põllumajandusliku majapidamise asukoht | — | — | — | | | | — | — | — | — | — | — |
| AI | Raamatupidamisandmed | — | — | — | — | — | — | | | — | — | — | |
| TY | Liik | — | — | — | — | — | — | — | — | | | | — |
| CL | Klassid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| OT | Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamise kohta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |

Üldandmete kategooria

Kood (*)

Veerud

Andmerühm

Andmevõrgu piirkond

Alapiirkond

Põllumajandusliku majapidamise järjekorranumber

Kraadid

Minutid

NUTS

Raamatupidamisbüroo number

Kuupäev

Põllumajandusliku majapidamise osakaal

Põllumajandustootmise viis

Majandusliku suuruse klass

Kood

R

S

H

DG

MI

N

AO

DT

W

TF

ES

C

ID

Põllumajandusliku majapidamise identifitseerimine

—

—

—

—

—

—

—

—

—

LO

Põllumajandusliku majapidamise asukoht

—

—

—

—

—

—

—

—

—

AI

Raamatupidamisandmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

TY

Liik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CL

Klassid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

OT

Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamise kohta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| Kood (*) | Kirjeldus | Rühm | R | S | H | DG | MI | N | AO | DT | W | TF | ES | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Põllumajandusliku majapidamise number | ID | AID10R | AID10S | AID10H | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 20 | Laiuskraad | LO | — | — | — | ALO20DG | ALO20MI | — | — | — | — | — | — | — |
| 30 | Pikkuskraad | LO | — | — | — | ALO30DG | ALO30MI | — | — | — | — | — | — | — |
| 40 | NUTS3 | LO | — | — | — | — | — | ALO40N | — | — | — | — | — | — |
| 50 | Raamatupidamisbüroo number | AI | — | — | — | — | — | — | AAI50AO | — | — | — | — | — |
| 60 | Raamatupidamisarvestuse liik | AI | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | AAI60C |
| 70 | Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev | AI | — | — | — | — | — | — | — | AAI70DT | — | — | — | — |
| 80 | Liikmesriigi arvutatav osakaal riigis | TY | — | — | — | — | — | — | — | — | ATY80W | — | — | — |
| 90 | Liigitus valimise ajal | TY | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ATY90TF | ATY90ES | — |
| 100 | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL100C |
| 110 | Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL110C |
| 120 | Õiguslik staatus | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL120C |
| 130 | Põllumajandusliku majapidamise vastutuse tase | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL130C |
| 140 | Mahepõllumajandus | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL140C |
| 141 | Mahepõllumajanduse sektorid | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL141C |
| 150 | Kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode/kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode/garanteeritud traditsiooniline toode (GTT)/mägipiirkonna toode | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL150C |
| 151 | KPNi/KGTga seonduvad sektorid | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL151C |
| 160 | Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL160C |
| 170 | Kõrgus merepinnast | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL170C |
| 180 | Struktuurifondide ala | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL180C |
| 190 | Natura 2000 ala | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL190C |
| 200 | Veedirektiivi (2000/60/EÜ) ala | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL200C |
| 210 | Kastmissüsteem | OT | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | AOT210C |
| 220 | Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal | OT | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | AOT220C |

Kood (*)

Kirjeldus

Rühm

R

S

H

DG

MI

N

AO

DT

W

TF

ES

C

10

Põllumajandusliku majapidamise number

ID

AID10R

AID10S

AID10H

—

—

—

—

—

—

—

—

—

20

Laiuskraad

LO

—

—

—

ALO20DG

ALO20MI

—

—

—

—

—

—

—

30

Pikkuskraad

LO

—

—

—

ALO30DG

ALO30MI

—

—

—

—

—

—

—

40

NUTS3

LO

—

—

—

—

—

ALO40N

—

—

—

—

—

—

50

Raamatupidamisbüroo number

AI

—

—

—

—

—

—

AAI50AO

—

—

—

—

—

60

Raamatupidamisarvestuse liik

AI

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

AAI60C

70

Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev

AI

—

—

—

—

—

—

—

AAI70DT

—

—

—

—

80

Liikmesriigi arvutatav osakaal riigis

TY

—

—

—

—

—

—

—

—

ATY80W

—

—

—

90

Liigitus valimise ajal

TY

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ATY90TF

ATY90ES

—

100

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL100C

110

Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL110C

120

Õiguslik staatus

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL120C

130

Põllumajandusliku majapidamise vastutuse tase

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL130C

140

Mahepõllumajandus

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL140C

141

Mahepõllumajanduse sektorid

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL141C

150

Kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode/kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode/garanteeritud traditsiooniline toode (GTT)/mägipiirkonna toode

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL150C

151

KPNi/KGTga seonduvad sektorid

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL151C

160

Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL160C

170

Kõrgus merepinnast

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL170C

180

Struktuurifondide ala

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL180C

190

Natura 2000 ala

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL190C

200

Veedirektiivi (2000/60/EÜ) ala

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL200C

210

Kastmissüsteem

OT

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

AOT210C

220

Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal

OT

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

AOT220C

A.ID.   Põllumajandusliku majapidamise identifitseerimine

Igale aruandvale majapidamisele antakse esmakordsel valikul number. Põllumajanduslik majapidamine kannab kõnealust numbrit kogu aruandluse andmevõrku kuulumise aja jooksul. Kord väljaantud numbrit ei anta ühelegi teisele põllumajanduslikule majapidamisele.

Kui põllumajanduslikus majapidamises toimuvad põhjalikud muutused, eelkõige juhul, kui sellised muutused tulenevad kaheks eraldi põllumajanduslikuks majapidamiseks jaotamisest või liitumisest teise põllumajandusliku majapidamisega, võib kõnealust põllumajanduslikku majapidamist käsitada siiski uue põllumajandusliku majapidamisena. Sellisel juhul antakse põllumajanduslikule majapidamisele uus number. Põllumajandusliku majapidamise tootmisviisi muutmine ei nõua uue numbri andmist. Kui aruandval majapidamisel säilib varasem number ja see võib põhjustada segiajamist mõne teise aruandva majapidamisega (näiteks uute piirkondlike alajaotuste loomise korral), tuleb numbrit muuta. Sellisel juhul tuleb komisjonile saata vanade ja uute numbrite vastavust näitav tabel.

Põllumajandusliku majapidamise number koosneb järgmisest kolmest andmerühmast:

| | A.ID.10.R. Andmevõrgu piirkond: antakse koodnumber, mis vastab käesoleva määruse II lisas esitatud koodile. |
| --- | --- |

A.ID.10.R. Andmevõrgu piirkond: antakse koodnumber, mis vastab käesoleva määruse II lisas esitatud koodile.

| | A.ID.10.S. Alapiirkond: antakse koodnumber.
  Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Eurostati ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS).
  Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTSi piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused. |
| --- | --- |

A.ID.10.S. Alapiirkond: antakse koodnumber.

Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Eurostati ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS).

Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTSi piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused.

| | A.ID.10.H. Põllumajandusliku majapidamise seerianumber. |
| --- | --- |

A.ID.10.H. Põllumajandusliku majapidamise seerianumber.

A.LO.   Põllumajandusliku majapidamise asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoht esitatakse kahe viitega: geograafilised andmed (laius- ja pikkuskraad) ning NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuste kood.

| | A.LO.20. Laiuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI. |
| --- | --- |

A.LO.20. Laiuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

| | A.LO.30. Pikkuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI. |
| --- | --- |

A.LO.30. Pikkuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

| | A.LO.40.N. NUTS3 kood tähendab selle NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuse koodi, kus põllumajanduslik majapidamine asub. Tuleb esitada koodi uusim versioon, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003. |
| --- | --- |

A.LO.40.N. NUTS3 kood tähendab selle NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuse koodi, kus põllumajanduslik majapidamine asub. Tuleb esitada koodi uusim versioon, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003.

A.AI.   Raamatupidamisandmed

| | A.AI.50.AO. Raamatupidamisbüroo number: antakse koodnumber.
  Igas liikmesriigis tuleb igale raamatupidamisbüroole anda kordumatu number. Esitada selle raamatupidamisbüroo number, kes on põllumajandusliku majapidamisega kõnealusel aruandeaastal tegelenud. |
| --- | --- |

A.AI.50.AO. Raamatupidamisbüroo number: antakse koodnumber.

Igas liikmesriigis tuleb igale raamatupidamisbüroole anda kordumatu number. Esitada selle raamatupidamisbüroo number, kes on põllumajandusliku majapidamisega kõnealusel aruandeaastal tegelenud.

| | A.AI.60.C. Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist tüüpi raamatupidamisarvestust põllumajanduslik majapidamine kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | Kahekordne kirjendamine. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Ühekordne kirjendamine. |
| 3. | Puuduvad. |

A.AI.60.C. Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist tüüpi raamatupidamisarvestust põllumajanduslik majapidamine kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

Kahekordne kirjendamine.

2.

Ühekordne kirjendamine.

3.

Puuduvad.

| | A.AI.70.DT. Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev: sisestada vormingus „AAAA-KK-PP”, näiteks 2009-06-30 või 2009-12-31. |
| --- | --- |

A.AI.70.DT. Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev: sisestada vormingus „AAAA-KK-PP”, näiteks 2009-06-30 või 2009-12-31.

A.TY.   Liik

| | A.TY.80.W. Põllumajanduslike majapidamiste osakaal riigis: antakse liikmesriigi arvutatud ekstrapoleerimisfaktori väärtus. Väärtused esitatakse kahe kümnendkoha täpsusega. |
| --- | --- |

A.TY.80.W. Põllumajanduslike majapidamiste osakaal riigis: antakse liikmesriigi arvutatud ekstrapoleerimisfaktori väärtus. Väärtused esitatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

| | A.TY.90.TF. Põllumajandustootmise viis valimise ajal: käesoleva määruse IV lisa kohane põllumajandusliku majapidamise tootmisviisi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal. |
| --- | --- |

A.TY.90.TF. Põllumajandustootmise viis valimise ajal: käesoleva määruse IV lisa kohane põllumajandusliku majapidamise tootmisviisi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal.

| | A.TY.90.ES. Majanduslik suurus valimi koostamise ajal: käesoleva määruse V lisa kohane põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse klassi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal. |
| --- | --- |

A.TY.90.ES. Majanduslik suurus valimi koostamise ajal: käesoleva määruse V lisa kohane põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse klassi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal.

A.CL.   Klassid

| | A.CL.100.C. Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus: esitada protsendivahemikuna, mis märgib (1) põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muust muu tulutoova tegevusest tuleneva käibe osakaalu põllumajandusliku majapidamise kogukäibes. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | ≥ 0 kuni ≤ 10 % (vähene osatähtsus) |
| --- | --- | --- |
| 2. | > 10 % kuni ≤ 50 % (keskmine osatähtsus) |
| 3. | > 50 % kuni < 100 % (suur osatähtsus) |

A.CL.100.C. Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus: esitada protsendivahemikuna, mis märgib (1) põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muust muu tulutoova tegevusest tuleneva käibe osakaalu põllumajandusliku majapidamise kogukäibes. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

≥ 0 kuni ≤ 10 % (vähene osatähtsus)

2.

> 10 % kuni ≤ 50 % (keskmine osatähtsus)

3.

> 50 % kuni < 100 % (suur osatähtsus)

| | A.CL.110.C. Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk: tuleb esitada andmed põllumajandusliku majapidamise omandisuhte ja majanduslike eesmärkide kohta. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | pereettevõte: põllumajanduslik majapidamine kasutab ettevõtja/juhataja ja tema pereliikmete tööjõudu ja kapitali ning nad saavad majanduslikust tegevusest tulu; |
| --- | --- | --- |

A.CL.110.C. Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk: tuleb esitada andmed põllumajandusliku majapidamise omandisuhte ja majanduslike eesmärkide kohta. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

pereettevõte: põllumajanduslik majapidamine kasutab ettevõtja/juhataja ja tema pereliikmete tööjõudu ja kapitali ning nad saavad majanduslikust tegevusest tulu;

| 2. | ühisettevõte: põllumajanduslikku majapidamisse toovad tootmistegureid mitu partnerit, kusjuures vähemalt mõned partneritest osalevad põllumajandusliku majapidamise töös tasustamata tööjõuna. Tulu läheb ühisettevõttele; |
| --- | --- |

2.

ühisettevõte: põllumajanduslikku majapidamisse toovad tootmistegureid mitu partnerit, kusjuures vähemalt mõned partneritest osalevad põllumajandusliku majapidamise töös tasustamata tööjõuna. Tulu läheb ühisettevõttele;

| 3. | kasumit taotlev ettevõte tulu kasutatakse aktsionäridele dividendide/kasumi maksmiseks. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele; |
| --- | --- |

3.

kasumit taotlev ettevõte tulu kasutatakse aktsionäridele dividendide/kasumi maksmiseks. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele;

| 4. | kasumitaotluseta ettevõte tulu kasutatakse peamiselt tööhõive säilitamiseks või sellelaadsel sotsiaalsel eesmärgil. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele. |
| --- | --- |

4.

kasumitaotluseta ettevõte tulu kasutatakse peamiselt tööhõive säilitamiseks või sellelaadsel sotsiaalsel eesmärgil. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele.

| | A.CL.120.C. Õiguslik seisund: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine on juriidiline isik või mitte. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  0. | ei ole juriidiline isik. |
| --- | --- | --- |
| 1. | on juriidiline isik. |

A.CL.120.C. Õiguslik seisund: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine on juriidiline isik või mitte. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

0.

ei ole juriidiline isik.

1.

on juriidiline isik.

| | A.CL.130.C. Valdaja/valdajate vastutuse tase: tuleb märkida (peamise) ettevõtja vastutuse tase (majanduslik vastutus). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | täielik. |
| --- | --- | --- |
| 2. | osaline. |

A.CL.130.C. Valdaja/valdajate vastutuse tase: tuleb märkida (peamise) ettevõtja vastutuse tase (majanduslik vastutus). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

täielik.

2.

osaline.

| | A.CL.140.C. Mahepõllumajandus: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007 (2), eriti selle artiklites 4 ja 5 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid; |
| --- | --- | --- |
| 2. | põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid kõigi toodete puhul; |
| 3. | põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid; |
| 4. | põllumajanduslikus majapidamises toimub üleminek mahepõllumajanduslikele tootmismeetoditele. |

A.CL.140.C. Mahepõllumajandus: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007 (2), eriti selle artiklites 4 ja 5 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid;

2.

põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid kõigi toodete puhul;

3.

põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid;

4.

põllumajanduslikus majapidamises toimub üleminek mahepõllumajanduslikele tootmismeetoditele.

| | A.CL.141.C. Mahepõllumajanduse sektorid kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid, tuleb märkida tootmissektorid, kus põllumajanduslik majapidamine kasutab üksnes mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid kõikides tootmissektorites, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.






  0. | ei kohaldata |
| --- | --- | --- |
| 31. | teravili |
| 32. | õliseemned ja valgurikkad taimed |
| 33. | puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); |
| 34. | oliivid |
| 35. | viinamarjaistandused |
| 36. | veiseliha |
| 37. | lehmapiim |
| 38. | sealiha |
| 39. | lambad ja kitsed (piim ja liha) |
| 40. | linnuliha |
| 41. | munad |
| 42. | muud sektorid |

A.CL.141.C. Mahepõllumajanduse sektorid kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid, tuleb märkida tootmissektorid, kus põllumajanduslik majapidamine kasutab üksnes mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid kõikides tootmissektorites, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.

0.

ei kohaldata

31.

teravili

32.

õliseemned ja valgurikkad taimed

33.

puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid);

34.

oliivid

35.

viinamarjaistandused

36.

veiseliha

37.

lehmapiim

38.

sealiha

39.

lambad ja kitsed (piim ja liha)

40.

linnuliha

41.

munad

42.

muud sektorid

| | A.CL.150.C. Tooted, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetusega/kaitstud geograafilise tähisega/garanteeritud traditsioonilise toote/mägipiirkonna toote märgistusega: tuleb märkida, kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN), kaitstud geograafilise tähise (KGT), garanteeritud traditsiooniliste toote (GTT) või mägipiirkonna toote märgistusega või kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 tähenduses. (3) Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | põllumajanduslikus majapidamises ei toodeta märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ega toiduaineid, samuti ei toodeta seal tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks; |
| --- | --- | --- |
| 2. | põllumajanduslikus majapidamises toodetakse ainult märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ja toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks; |
| 3. | põllumajanduslikus majapidamises toodetakse teatavaid märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks. |

A.CL.150.C. Tooted, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetusega/kaitstud geograafilise tähisega/garanteeritud traditsioonilise toote/mägipiirkonna toote märgistusega: tuleb märkida, kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN), kaitstud geograafilise tähise (KGT), garanteeritud traditsiooniliste toote (GTT) või mägipiirkonna toote märgistusega või kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 tähenduses. (3) Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

põllumajanduslikus majapidamises ei toodeta märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ega toiduaineid, samuti ei toodeta seal tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks;

2.

põllumajanduslikus majapidamises toodetakse ainult märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ja toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks;

3.

põllumajanduslikus majapidamises toodetakse teatavaid märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks.

| | A.CL.151.C. Märgistustega kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline toode/mägipiirkonna toode seonduvad sektorid: kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad tooted märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajanduslik majapidamine toodab teatavaid märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või toiduaineid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks, kuid see ei moodusta suuremat osa iga sektori toodangust, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.






  0. | ei kohaldata |
| --- | --- | --- |
| 31. | teravili |
| 32. | õliseemned ja valgurikkad taimed |
| 33. | puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); |
| 34. | oliivid |
| 35. | viinamarjaistandused |
| 36. | veiseliha |
| 37. | lehmapiim |
| 38. | sealiha |
| 39. | lambad ja kitsed (piim ja liha) |
| 40. | linnuliha |
| 41. | munad |
| 42. | muud sektorid |

A.CL.151.C. Märgistustega kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline toode/mägipiirkonna toode seonduvad sektorid: kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad tooted märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajanduslik majapidamine toodab teatavaid märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või toiduaineid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks, kuid see ei moodusta suuremat osa iga sektori toodangust, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.

0.

ei kohaldata

31.

teravili

32.

õliseemned ja valgurikkad taimed

33.

puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid);

34.

oliivid

35.

viinamarjaistandused

36.

veiseliha

37.

lehmapiim

38.

sealiha

39.

lambad ja kitsed (piim ja liha)

40.

linnuliha

41.

munad

42.

muud sektorid

Punktid A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline toode/mägipiirkonna toode ning A.CL.151.C on liikmesriikide jaoks valikulised. Kui liikmesriik kohaldab kõnealuseid punkte, tuleb need täita kõikide liikmesriigi valimisse kuuluvate põllumajanduslike majapidamiste puhul. Kui täidetakse punkt A.CL.150.C, tuleb täita ka punkt A.CL.151.C.

| | A.CL.160.C. Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1305/2013 (4) artikliga 32. Liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade määratlemine ei ole veel lõpule viidud, viidatakse aladele, mis olid toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii alusel programmiperioodil 2007–2013. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 tähenduses ega piirkonnas, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik programmiperioodil 2007–2013 nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud; |
| --- | --- | --- |
| 21. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses; |
| 22. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub oluliste looduslike piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 4 tähenduses; |
| 23. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub alal, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik 2007–2013 programmiperioodil nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud; |
| 3. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub mägialal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 2 tähenduses; |
| 5. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub abi järkjärgulise kaotamise alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 31 lõike 5 tähenduses. |

A.CL.160.C. Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1305/2013 (4) artikliga 32. Liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade määratlemine ei ole veel lõpule viidud, viidatakse aladele, mis olid toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii alusel programmiperioodil 2007–2013. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 tähenduses ega piirkonnas, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik programmiperioodil 2007–2013 nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud;

21.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses;

22.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub oluliste looduslike piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 4 tähenduses;

23.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub alal, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik 2007–2013 programmiperioodil nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud;

3.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub mägialal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 2 tähenduses;

5.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub abi järkjärgulise kaotamise alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 31 lõike 5 tähenduses.

| | A.CL.170.C. Kõrgus merepinnast: kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga:






  1. | põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast; |
| --- | --- | --- |
| 2. | põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast; |
| 3. | põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 600 m kõrgusel merepinnast; |
| 4. | andmed puuduvad. |

A.CL.170.C. Kõrgus merepinnast: kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga:

1.

põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast;

2.

põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast;

3.

põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 600 m kõrgusel merepinnast;

4.

andmed puuduvad.

| | A.CL.180.C. Struktuurifondide piirkond: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (5) artikli 90 lõike 2 punktidega a, b ja c. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem arenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti a tähenduses; |
| --- | --- | --- |
| 2. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub enamarenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti c tähenduses; |
| 3. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub üleminekupiirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõike 2 punkti b tähenduses; |

A.CL.180.C. Struktuurifondide piirkond: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (5) artikli 90 lõike 2 punktidega a, b ja c. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem arenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti a tähenduses;

2.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub enamarenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti c tähenduses;

3.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub üleminekupiirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõike 2 punkti b tähenduses;

| | A.CL.190.C. Natura 2000 ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (6) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (7) (Natura 2000) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele; |
| --- | --- | --- |
| 2. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele. |

A.CL.190.C. Natura 2000 ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (6) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (7) (Natura 2000) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele;

2.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele.

| | A.CL.200.C. Veedirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (8) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele; |
| --- | --- | --- |
| 2. | suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele. |

A.CL.200.C. Veedirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (8) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele;

2.

suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele.

A.OT.   Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamisekohta

| | A.OT.210.C. Niisutussüsteem: tuleb märkida, milline on põllumajandusliku majapidamise kasutatav peamine niisutussüsteem:






  0. | ei kohaldata (kui põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata niisutamist); |
| --- | --- | --- |
| 1. | pindniisutamine |
| 2. | vihmutus |
| 3. | tilkkastmine |
| 4. | muu |

A.OT.210.C. Niisutussüsteem: tuleb märkida, milline on põllumajandusliku majapidamise kasutatav peamine niisutussüsteem:

0.

ei kohaldata (kui põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata niisutamist);

1.

pindniisutamine

2.

vihmutus

3.

tilkkastmine

4.

muu

| | A.OT.220.C. Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal: karjatamispäevade arv loomühiku kohta põllumajandusliku majapidamise kasutataval ühismaal. |
| --- | --- |

A.OT.220.C. Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal: karjatamispäevade arv loomühiku kohta põllumajandusliku majapidamise kasutataval ühismaal.

TABELI A VEERUD

Veergu R märgitakse andmevõrgu piirkond, veergu S alapiirkond, veergu H põllumajandusliku majapidamise järjekorranumber, veergu DG kraadid, veergu MI minutid, veergu N NUTSi piirkond, veergu AO raamatupidamisbüroo number, veergu DT kuupäev, veergu W põllumajanduslike majapidamiste osakaal, veergu TF põllumajandustootmise viis, veergu ES majandusliku suuruse klass ja veergu C kood.

Tabel B

Valduse liik

| Kasutatava põllumajandusmaa kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |
| |
| Andmerühm | Kasutatav põllumajandusmaa |
| A |
| UO | Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa | |
| UT | Renditud kasutatav põllumajandusmaa | |
| US | Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa | |

Kasutatava põllumajandusmaa kategooria

Kood (*)

Andmerühm

Kasutatav põllumajandusmaa

A

UO

Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

UT

Renditud kasutatav põllumajandusmaa

US

Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus | Rühm | A |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa | UO | |
| 20 | Rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa | UT | |
| 30 | Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa | US | |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

Rühm

A

10

Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

UO

20

Rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa

UT

30

Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa

US

Kahe või enama partneri ühisomandisse kuuluva põllumajandusliku majapidamise maa registreeritakse omanike kasutuses olevana, rendisuhte alusel kasutatavana või loonusrendil olevana vastavalt partneritevahelisele kehtivale kokkuleppele.

Kasutatav põllumajandusmaa on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist. Põllumajandusliku majapidamise kasutatavat ühismaad ei võeta arvesse.

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi ja -kategooriaid:

B.UO.   Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

B.UO.10.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on põllumajandustootja, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa. Sellesse kategooriasse kuulub ka rendile antud külvivalmis maa (põllukultuuri kood 11300).

B.UT.   Renditud kasutatav põllumajandusmaa

B.UT.20.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on omanik, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa.

Renditud maa-alade hulka ei kuulu maa, mille saak ostetakse kasvava põllukultuurina. Kasvavate põllukultuuride ostu eest makstud summad tuleks rohumaa- ja söödakultuuride puhul esitada tabeli H koodide 2020–2040 (sisseostetud sööt) all ja turustamiseks ettenähtud põllukultuuride (tooted, mis tavaliselt turustatakse) puhul koodi 3090 (muud põllukultuuridega seotud erikulud) all. Turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud põllukultuurid tuleks esitada kõnealust maa-ala täpsustamata (tabel H).

Ajutiselt vähem kui üheks aastaks renditud maad ja sellelt saadud toodangut käsitatakse sama moodi nagu maad, millelt saadav saak ostetakse kasvava põllukultuurina.

B.US.   Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa

B.US.30.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida rendile andja ja loonusrentnik loonusrendi kokkuleppe alusel koos harivad, ja/või samalaadsetel tingimustel kasutatav põllumajandusmaa.

TABELI B VEERUD

Veerg A osutab kasutatavale põllumajandusmaale.

Tabel C

Tööjõud

| Tööjõu kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Üldine viis | Kogu tegevus põllumajanduslikus majapidamises (põllumajandustegevus ja muud otseselt põllumajandusliku majapidamisega seotud muud tulutoovad tegevused) | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal |
| Isikute arv | Sugu | Sünniaasta | Põllumajandusliku majapidamise juhataja põllumajanduslik väljaõpe | Tööaeg aastas | Aasta tööühikute arv | % tööajast aastas | % aasta tööühikute arvust |
| P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 | W2 |
| Täisarv | Märkida kood | Neli numbrit | Märkida kood | (tundides) | (aasta tööühikud) | % | % |
| UR | Tasustamata alaline tööjõud | | | | | | | | |
| UC | Tasustamata ajutine tööjõud | — | — | — | — | | — | | — |
| PR | Tasustatud alaline tööjõud | | | | | | | | |
| PC | Tasustatud ajutine tööjõud | — | — | — | — | | — | | — |

Tööjõu kategooria

Kood (*)

Veerud

Andmerühm

Üldine viis

Kogu tegevus põllumajanduslikus majapidamises (põllumajandustegevus ja muud otseselt põllumajandusliku majapidamisega seotud muud tulutoovad tegevused)

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal

Isikute arv

Sugu

Sünniaasta

Põllumajandusliku majapidamise juhataja põllumajanduslik väljaõpe

Tööaeg aastas

Aasta tööühikute arv

% tööajast aastas

% aasta tööühikute arvust

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

W2

Täisarv

Märkida kood

Neli numbrit

Märkida kood

(tundides)

(aasta tööühikud)

%

%

UR

Tasustamata alaline tööjõud

UC

Tasustamata ajutine tööjõud

—

—

—

—

—

—

PR

Tasustatud alaline tööjõud

PC

Tasustatud ajutine tööjõud

—

—

—

—

—

—

| Kood (*) | Kirjeldus | Rühm | P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 | W2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Valdaja/juhataja | UR | — | | | | | | — | |
| 20 | Valdaja/muu kui juhataja | UR | — | | | — | | | — | |
| 30 | Juhataja/muu kui valdaja | UR | — | | | | | | — | |
| 40 | Valdaja abikaasa | UR | | — | — | — | | | | |
| 50 | Muud | UR, PR | | — | — | — | | | | |
| 60 | Ajutine | UC, PC | — | — | — | — | | — | | — |
| 70 | Juhataja | PR | — | | | | | | — | |

Kood (*)

Kirjeldus

Rühm

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

W2

10

Valdaja/juhataja

UR

—

—

20

Valdaja/muu kui juhataja

UR

—

—

—

30

Juhataja/muu kui valdaja

UR

—

—

40

Valdaja abikaasa

UR

—

—

—

50

Muud

UR, PR

—

—

—

60

Ajutine

UC, PC

—

—

—

—

—

—

70

Juhataja

PR

—

—

Mõiste „tööjõud” hõlmab kõiki põllumajanduslikus majapidamises aruandeaasta jooksul töötanud isikuid. Siiski ei arvata tööjõu hulka kõnealust tööd teise isiku või ettevõtja nimel teinud isikuid (põllumajanduslik lepinguline töö, millega seotud kulud esinevad tabelis H koodi 1020 all).

Kui tegemist on põllumajanduslike majapidamiste vahelise vastastikuse abiga, mis seisneb vastastikku tehtavas töös ja mille puhul saadud abi on põhimõtteliselt samaväärne antud abiga, täpsustatakse põllumajandusliku majapidamise tööjõu tööaeg ja asjaomased palgad põllumajandusaruandes.

Vahel korvatakse saadud abi teistsuguse abina (nt tööna saadud abi korvatakse masinate laenamisega). Kui teenuste vahetuse maht on piiratud, ei märgita põllumajandusaruandesse midagi (eespool toodud näite puhul ei kirjendata saadud abi tööjõu alla; kulud seadmetele hõlmavad siiski kulusid, mis on seotud seadmete kasutusse andmisega). Erandjuhtudel, kui teenuste vahetuse maht on suur, järgitakse järgmist korda:

| a) | tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rühmad PR või PC olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajanduslikku majapidamisse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse kategooriasse kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul tabeli L kategooria 2010 „Lepingulised tööd”) kui ka kuluna (tabeli H kategooria 1010 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”); |
| --- | --- |

a)

tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rühmad PR või PC olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajanduslikku majapidamisse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse kategooriasse kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul tabeli L kategooria 2010 „Lepingulised tööd”) kui ka kuluna (tabeli H kategooria 1010 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”);

| b) | tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina teise tabeli vastavasse rühma (kõnealuse näite puhul tabeli H rühm 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”). |
| --- | --- |

b)

tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina teise tabeli vastavasse rühma (kõnealuse näite puhul tabeli H rühm 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”).

Tuleb eristada järgmisi andmerühmi ja tööjõukategooriaid:

C.UR.   
  Tasustamata alaline tööjõud

Tasustamata tööjõud või tööjõud, kelle töötasu (sularahas või mitterahalisena) on väiksem kui osutatud teenuste eest tavaliselt makstav summa (sellised maksed ei tohiks kajastuda põllumajandusliku majapidamise kuludes) ning kes aruandeaasta jooksul (v.a tavaline puhkus) osalesid töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.

Alaliselt tööle võetud isik, kes konkreetsetel põhjustel on aruandeaasta jooksul töötanud põllumajanduslikus majapidamises piiratud aja jooksul, kirjendatakse (tegelikult töötatud tundide ulatuses) alalise tööjõuna.

Võivad esineda järgmised või nendega sarnased juhud:

| a) | erilised tootmistingimused põllumajanduslikus majapidamises, milleks ei ole tööjõudu vaja kogu aasta jooksul: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ja põllumajanduslikud majapidamised, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögivilja tootmisele avamaal; |
| --- | --- |

a)

erilised tootmistingimused põllumajanduslikus majapidamises, milleks ei ole tööjõudu vaja kogu aasta jooksul: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ja põllumajanduslikud majapidamised, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögivilja tootmisele avamaal;

| b) | töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms; |
| --- | --- |

b)

töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms;

| c) | põllumajanduslikku majapidamisse saabumine või sealt lahkumine; |
| --- | --- |

c)

põllumajanduslikku majapidamisse saabumine või sealt lahkumine;

| d) | põllumajandusliku majapidamise töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms). |
| --- | --- |

d)

põllumajandusliku majapidamise töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms).

Kategooriad on järgmised:

C.UR.10.   Valdaja/juhataja

põllumajandusliku majapidamise eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine. Loonusrendi puhul märgitakse valdajaks/juhatajaks loonusrentnik.

C.UR.20.   Valdaja/muu kui juhataja

Põllumajandusliku majapidamise eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks ei ole põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine.

C.UR.30   Juhataja/muu kui valdaja

Isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine, kuid kes ei vastuta põllumajandusliku majapidamise eest õiguslikult ega majanduslikult.

C.UR.40.   Valdaja(te) abikaasa(d)

C.UR.50.   Muu tasustamata alaline tööjõud

Eespool olevates kategooriates märkimata alaline tasustamata tööjõud, mis hõlmab eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusliku majapidamise juhtimise eest.

C.UC.   
  Tasustamata ajutine tööjõud

| C.UC.60. | Käesolevasse kategooriasse märgitakse kogu tasustamata tööjõud, kes aruandeaastal ei ole põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötanud. |
| --- | --- |

C.UC.60.

Käesolevasse kategooriasse märgitakse kogu tasustamata tööjõud, kes aruandeaastal ei ole põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötanud.

C.PR.   
  Tasustatud alaline tööjõud

Tasustatud tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise suurusega palka (sularahas ja/või mitterahalisena) ning kes aruandeaasta jooksul on põllumajandusliku majapidamise töös osalenud vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas (v.a tavaline puhkus).

Tuleb märkida järgmised kategooriad:

C.PR.70.   Põllumajandusliku majapidamise juhataja

Tasustatud isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine.

C.PR.50.   Muud

Käesolevasse rühma märgitakse andmed kõigi alaliste tasustatud töötajate kohta (v.a põllumajandusliku majapidamise palgaline juhataja). See hõlmab ka eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusliku majapidamise juhtimise eest.

C.PC.   
  Tasustatud ajutine tööjõud

| C.PC.60. | Käesolevasse kategooriasse märgitakse andmed tasustatud tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt põllumajanduslikus majapidamises (sh tükitöölised). |
| --- | --- |

C.PC.60.

Käesolevasse kategooriasse märgitakse andmed tasustatud tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt põllumajanduslikus majapidamises (sh tükitöölised).

TABELI C VEERUD

Isikute arv (veerg P)

Mitme valdaja puhul võib abikaasasid olla rohkem kui üks. Abikaasade arv ja isikute arv tuleb märkida kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 40 ja 50).

Sugu (veerg G)

Sugu tuleb märkida üksnes valdaja(te) ja/või juhataja(te) puhul kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70). Sugu tähistatakse koodnumbriga, st:

| 1. | mees; |
| --- | --- |
| 2. | naine. |

1.

mees;

2.

naine.

Sünniaasta (veerg B)

Sünniaasta tuleb märkida ainult valdaja(te) ja/või juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70), kasutades aastaarvu nelja numbrit.

Juhataja põllumajanduslik väljaõpe (veerg T)

Põllumajanduslik väljaõpe tuleb märkida üksnes juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10, 30 ja 70). Põllumajanduslikku väljaõpet tähistatakse koodnumbriga, st:

| 1. | ainult praktiline põllumajanduslik kogemus; |
| --- | --- |
| 2. | põllumajanduslik baasväljaõpe; |
| 3. | täielik põllumajanduslik väljaõpe. |

1.

ainult praktiline põllumajanduslik kogemus;

2.

põllumajanduslik baasväljaõpe;

3.

täielik põllumajanduslik väljaõpe.

Tööaeg aastas (veerg Y1)

Tööaeg tuleb märkida tundides kõikide rühmade ja kategooriate kohta. See peaks väljendama põllumajanduslikus majapidamises tegelikult töötatud aega. Vähem võimekate töötajate puhul tuleks tööaega vähendada vastavalt nende võimetele. Tükitööliste tööaeg arvestatakse välja töötasu kogusumma jagamisel tööaja alusel tööle võetud töötaja tunnipalgaga.

Töötajate koguarv: ühikute arv aasta kohta (veerg W1)

Alaliselt tööle võetud töötajate arv arvutatakse aasta tööühikuteks. Aasta tööühikute arvu ei kirjendata ajutise tööjõu puhul (ei tasustamata ajutise tööjõu (UC) ega tasustatud ajutise tööjõu (PC) puhul). Üks aasta tööühik võrdub ühe põllumajanduslikus majapidamises täistööajaga töötava isikuga. Üks inimene ei tohi ületada ühe tööühiku piiri isegi siis, kui tema tegelik tööaeg ületab piirkonna ja põllumajandusliku majapidamise liigi jaoks ettenähtud normi. Isik, kes ei tööta põllumajanduslikus majapidamises tervet aastat, moodustab osa „aastaühikust”. Iga sellise isiku „aasta tööühik” saadakse tema tegeliku aastase tööaja jagamisel täistööajaga töötaja tavapärase aastase tööajaga kõnealuses piirkonnas ning sama liiki põllumajanduslikus majapidamises..

Vähem võimekate töötajate puhul tuleks aasta tööühikut vähendada vastavalt nende võimetele.

Muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal, % tööajast aastas (veerg Y2)

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal tööajast on kohustuslik märkida üksnes ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata kui ka tasustatud ajutine tööjõud). Osakaalu märkimine on vabatahtlik valdaja(te) abikaasa(de), muu tasustamata alalise tööjõu ja muu tasustatud alalise tööjõu puhul. Osakaal märgitakse iga asjaomase kategooria puhul (40, 50, 60) protsentides aruandeaasta jooksul töötatud tundidest.

Muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal, % aasta tööühikutest (veerg W2)

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal aasta tööühikutes on kohustuslik märkida kõikide tööjõukategooriate, v.a ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata ajutine tööjõud (UC) kui ka tasustatud ajutine tööjõud (PC)). Osakaal märgitakse iga kategooria puhul protsentides aasta tööühikutest.

Töö põllumajanduslikus majapidamises

Töö põllumajanduslikus majapidamises hõlmab põllumajanduslikus majapidamises tehtava põllumajandusliku tööga ning ettevõttega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduvat füüsilist ja haldusalast korraldamist, järelevalvet ja juhtimist:

| — | põllumajanduslikus majapidamises tehtav põllumajanduslik töö






  — | rahaline korraldus ja juhtimine (põllumajandusliku majapidamise müügi- ja ostutehingud, raamatupidamine jne); |
| --- | --- | --- |

—

põllumajanduslikus majapidamises tehtav põllumajanduslik töö

—

rahaline korraldus ja juhtimine (põllumajandusliku majapidamise müügi- ja ostutehingud, raamatupidamine jne);

| — | põllutööd (künd, külv, saagikoristus, viljapuuaia hooldus jne); |
| --- | --- |

—

põllutööd (künd, külv, saagikoristus, viljapuuaia hooldus jne);

| — | põllumajandusloomade (söödavalmistus, loomade söötmine, lüpsmine, põllumajandusloomade hooldamine jne); |
| --- | --- |

—

põllumajandusloomade (söödavalmistus, loomade söötmine, lüpsmine, põllumajandusloomade hooldamine jne);

| — | toodete valmistamine turustamiseks, ladustamine, põllumajandustoodete otsemüük, põllumajandustoodete töötlemine enda tarbeks, veini ja oliiviõli tootmine; |
| --- | --- |

—

toodete valmistamine turustamiseks, ladustamine, põllumajandustoodete otsemüük, põllumajandustoodete töötlemine enda tarbeks, veini ja oliiviõli tootmine;

| — | hoonete, masinate, seadmete, hekkide, kraavide jne hooldustööd; |
| --- | --- |

—

hoonete, masinate, seadmete, hekkide, kraavide jne hooldustööd;

| — | põllumajandusliku majapidamise tööjõu teostatavad veod põllumajandusliku majapidamise heaks. |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku majapidamise tööjõu teostatavad veod põllumajandusliku majapidamise heaks.

| — | põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tarbeks tehtav töö






  — | lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid); |
| --- | --- | --- |

—

põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tarbeks tehtav töö

—

lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid);

| — | turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused; |
| --- | --- |

—

turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused;

| — | põllumajandustoodete töötlemine (kas põllumajanduslikus majapidamises toodetud või mujalt ostetud toorainest), nt juust, või, lihatooted; |
| --- | --- |

—

põllumajandustoodete töötlemine (kas põllumajanduslikus majapidamises toodetud või mujalt ostetud toorainest), nt juust, või, lihatooted;

| — | taastuvenergia tootmine; |
| --- | --- |

—

taastuvenergia tootmine;

| — | metsandus ja puidu töötlemine; |
| --- | --- |

—

metsandus ja puidu töötlemine;

| — | muu põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus (karusloomad, raviotstarbeline põllumajandus, käsitöö, vesiviljelus). |
| --- | --- |

—

muu põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus (karusloomad, raviotstarbeline põllumajandus, käsitöö, vesiviljelus).

põllumajandusliku majapidamise tööde hulka ei kuulu:

| — | töö põhivara tootmiseks (hoonete või masinate ehitamine või kapitaalremont, viljapuuaedade istutamine, hoonete lammutamine, viljapuuaedade väljajuurimine jne); |
| --- | --- |

—

töö põhivara tootmiseks (hoonete või masinate ehitamine või kapitaalremont, viljapuuaedade istutamine, hoonete lammutamine, viljapuuaedade väljajuurimine jne);

| — | töö valdaja või juhataja majapidamises. |
| --- | --- |

—

töö valdaja või juhataja majapidamises.

Tabel D

Varad

Tabeli ülesehitus

| Varade kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |
| |
| | Veerg |
| Andmerühm | Väärtus |
| V |
| OV | Algseis | |
| AD | Kogunenud kulum | |
| DY | Käesoleva aasta kulum | |
| IP | Investeeringud/Ostud, enne toetuste mahaarvamist | |
| S | Toetused | |
| SA | Müügitulud | |
| CV | Lõppseis | |

Varade kategooria

Kood (*)

Veerg

Andmerühm

Väärtus

V

OV

Algseis

AD

Kogunenud kulum

DY

Käesoleva aasta kulum

IP

Investeeringud/Ostud, enne toetuste mahaarvamist

S

Toetused

SA

Müügitulud

CV

Lõppseis

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | Sularaha ja raha ekvivalendid | | — | — | — | — | — | |
| 1020 | Nõuded | | — | — | — | — | — | |
| 1030 | Muu käibevara | | — | — | — | — | — | |
| 1040 | Varud | | — | — | | | | |
| 2010 | Bioloogilised varad – taimed | | — | — | | | | |
| 3010 | Põllumajandusmaa | | — | — | | | | |
| 3020 | Maaparandus | | | | | | | |
| 3030 | Põllumajanduslikud tootmishooned | | | | | | | |
| 4010 | Masinad ja seadmed | | | | | | | |
| 5010 | Metsamaa, sh kasvav mets | | — | — | | | | |
| 7010 | Immateriaalne vara, kaubeldav | | — | — | | | | |
| 7020 | Immateriaalne vara, mittekaubeldav | | | | | | | |
| 8010 | Muu põhivara | | | | | | | |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

1010

Sularaha ja raha ekvivalendid

—

—

—

—

—

1020

Nõuded

—

—

—

—

—

1030

Muu käibevara

—

—

—

—

—

1040

Varud

—

—

2010

Bioloogilised varad – taimed

—

—

3010

Põllumajandusmaa

—

—

3020

Maaparandus

3030

Põllumajanduslikud tootmishooned

4010

Masinad ja seadmed

5010

Metsamaa, sh kasvav mets

—

—

7010

Immateriaalne vara, kaubeldav

—

—

7020

Immateriaalne vara, mittekaubeldav

8010

Muu põhivara

Varad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

1010.   Sularaha ja raha ekvivalendid

Sularaha ja muu vara, mida saab hõlpsasti sularahaks muuta.

1020.   Nõuded

Lühiajalised varad, põllumajandusettevõttele tagastamata summad, mis tulenevad enamasti äritegevusest.

1030.   Muu käibevara

Mis tahes muu vara, mida saab hõlpsasti müüa või mis kavatsetakse tasuda ühe aasta jooksul.

1040.   Varud

Põllumajandusliku majapidamise tootevarud, mida on võimalik kasutada sisenditena või mida hoitakse müügiks, kusjuures tooted võivad olla nii koha peal toodetud kui ka ostetud.

2010.   Bioloogilised varad – taimed

Kõikide selliste taimede väärtus, mida ei ole veel koristatud (kõik püsi- ja kasvavad kultuurid).

3010.   Põllumajandusmaa

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluv põllumajandusmaa.

3020.   Maaparandus

Maaparandus (nt tarastamine, drenaaž, alalised niisutusseadmed) valdajale kuuluval maal olenemata maakasutuse otstarbest. Kirjendatud summade suhtes kohaldatakse veerus DY esitatud kulumit.

3030.   Põllumajanduslikud tootmishooned

Valdajale kuuluvad hooned olenemata maakasutuse otstarbest. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

4010.   Masinad ja seadmed

Traktorid, traktorikultivaatorid, veoautod, furgoonautod, autod, põllumajanduslikus majapidamises kasutatavad suur- ja väikeseadmed. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

5010.   Metsamaa, sh kasvav mets

Põllumajandusliku majapidamise alla kuuluv omaniku valduses olev metsamaa.

7010.   Immateriaalne vara – kaubeldav

Kogu immateriaalne vara, mida saab hõlpsasti osta või müüa (nt kvoodid ja õigused, kui need on kaubeldavad ilma maata ja kui on olemas aktiivne turg).

7020.   Immateriaalne vara – mittekaubeldav

Kogu muu immateriaalne vara (nt tarkvara, litsentsid jne). Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

8010.   Muu põhivara

Muud pikaajalised varad. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning vajaduse korral tuleb kulumi summad märkida veergu DY.

Andmerühmad tabelis D

Andmerühmad on järgmised: (OV) algseis, (AD) kogunenud kulum, (DY) käesoleva aruandeaasta kulum, (IP) investeeringud või ostud enne toetuste mahaarvamist, (S) toetused, (SA) müük, (CV) lõppseis. Alljärgnevalt täpsustatakse andmerühmade sisu.

Veerul (V) on ainult üks väärtus.

Hindamismeetodid

Kasutatakse järgmisi hindamismeetodeid:

| Õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud | summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus ning millest on maha arvatud müügiga seotud hinnanguline kulu | 2010, 3010, 5010, 7010 |
| --- | --- | --- |
| Soetusmaksumus | vara nominaal- või algne hind ostmisel | 3020, 3030, 4010, 7020 |
| Arvestuslik väärtus | väärtus, millega varad esinevad bilansis | 1010, 1020, 1030, 1040, 8010 |

Õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud

summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus ning millest on maha arvatud müügiga seotud hinnanguline kulu

2010, 3010, 5010, 7010

Soetusmaksumus

vara nominaal- või algne hind ostmisel

3020, 3030, 4010, 7020

Arvestuslik väärtus

väärtus, millega varad esinevad bilansis

1010, 1020, 1030, 1040, 8010

D.OV.   Algseis

Algseis on vara väärtus aruandeaasta alguses. Põllumajanduslike majapidamiste puhul, kes olid valimisse kaasatud ka eelneval aastal, peab algseis vastama eelneva aasta lõppseisule.

D.AD.   Kogunenud kulum

Varade kulumi summa alates vara kasuliku eluea algusest kuni eelmise perioodi lõpuni.

D.DY.   Käesoleva aasta kulum

Vara amortiseeritava osa süstemaatiline jaotamine vara kasulikule elueale.

Iga liikmesriigi poolt kohaldatavate iga-aastaste kulumimäärade tabel tuleb esitada komisjonile õigeaegselt artikli 10 lõikes 1 osutatud arvuti- ja kontrollisüsteemi ajakohastamiseks.

D.IP.   Investeeringud/Ostud

Kogukulutused ostudele, kapitaalremondile ja põhivara tootmisele aruandeaasta kestel. Kui kõnealuste investeeringutega seoses on saadud abi või toetusi, kantakse investeeringute summa enne kõnealuste toetuste ja abi mahaarvamist veergu IP.

Väiksemate masinate ja seadmete ostud ning noorte puude ja põõsaste hankimine väiksemateks ümberistutustöödeks ei kuulu kõnealustesse veergudesse, vaid märgitakse aruandeaasta kuludesse.

Kapitaalremondid, mis suurendavad oluliselt masinate ja seadmete maksumust võrreldes nende maksumusega enne remonti, kantakse samuti käesolevasse veergu kas masinate ja seadmete kulumi lahutamatu osana, mida vajaduse korral kohandatakse, võttes arvesse kõnealuse seadme (remondi tõttu) pikenenud eluiga, või kapitaalremondi kulude jaotamise teel mitmele järjestikusele aastale.

Toodetud põhivara väärtust tuleb hinnata sellega seotud kulude põhjal (sh tasustatud ja/või tasustamata tööjõu väärtus) ning liita tabelis D „Varad” koodide 2010–8010 all esitatud põhivara väärtusele.

D.S.   Investeeringutoetused

Kõikide (eelmisel või käesoleval aruandeaastal) saadud toetuste lühiajaline osa nimetatud tabelisse kantud varadest.

D.SA.   Müügitulud

Vara müügi kogusumma aruandeaasta jooksul.

D.CV.   Lõppseis

Lõppseis on vara väärtus aruandeaasta lõpus.

Märkused

Punktide 2010, 3010, 5010 ja 7010 puhul käsitatakse vahet andmerühmade OV + IP-SA ja CV vahel aruandeaastal kõnealustest varadest tuleneva tulu või kahjumina (mis tuleneb nii ühikuhinna kui ka mahu muutusest).

Andmed bioloogiliste varade kohta (loomad) kirjendatakse tabelisse J „Põllumajandusloomade kasvatus”.

Tabel E

Kvoodid ja muud õigused

| Kvoodi või õiguse kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Omatav kvoot | Rendile võetud kvoot | Rendile antud kvoot | Maksud |
| N | I | O | T |
| QQ | Kogus aruandeaasta lõpus | | | | — |
| QP | Ostetud kvoot | | — | — | — |
| QS | Müüdud kvoot | | — | — | — |
| OV | Algseis | | — | — | — |
| CV | Lõppseis | | — | — | — |
| PQ | Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed | — | | — | — |
| RQ | Kvoodi liisimisest või rendile andmisest saadud tulu | — | — | | — |
| TX | Maksud | — | — | — | |

Kvoodi või õiguse kategooria

Kood (*)

Veerud

Andmerühm

Omatav kvoot

Rendile võetud kvoot

Rendile antud kvoot

Maksud

N

I

O

T

QQ

Kogus aruandeaasta lõpus

—

QP

Ostetud kvoot

—

—

—

QS

Müüdud kvoot

—

—

—

OV

Algseis

—

—

—

CV

Lõppseis

—

—

—

PQ

Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed

—

—

—

RQ

Kvoodi liisimisest või rendile andmisest saadud tulu

—

—

—

TX

Maksud

—

—

—

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 40 | Suhkrupeet |
| 50 | Orgaaniline väetis |
| 60 | Õigused põhitoetuskava alusel makstavatele toetustele |

Kood (*)

Kirjeldus

40

Suhkrupeet

50

Orgaaniline väetis

60

Õigused põhitoetuskava alusel makstavatele toetustele

Kvootide (omatav kvoot, rendile võetud kvoot ja rendile antud kvoot) kogused on kohustuslikud andmed. Kirjendatakse üksnes aruandeaasta lõpu kogus.

Selliste kvootidega seotud kogused, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast, kirjendatakse käesolevasse tabelisse. Kvoodid, millega ei või teha tehinguid eraldi nendega seotud maast, kirjendatakse üksnes tabelisse D „Varad”. Märkida tuleb ka kvoodid, mis on algselt omandatud tasuta, ning hinnata neid kehtiva turuväärtuse alusel, kui nende kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

Mõned andmekirjed märgitakse samal ajal kas üksikult või koondtulemuste osadena tabelite D „Varad”, H „Sisendid” ja/või I „Põllumajanduskultuurid” muudesse rühmadesse või kategooriatesse.

Tuleb kasutada järgmisi kategooriaid:

| 40. | Suhkrupeet |
| --- | --- |
| 50. | Orgaaniline väetis |
| 60. | Õigused põhitoetuskava alusel makstavatele toetustele |

40.

Suhkrupeet

50.

Orgaaniline väetis

60.

Õigused põhitoetuskava alusel makstavatele toetustele

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi:

E.QQ.   Kogus (märkida üksnes veergudesse N, I, O)

Kasutatakse järgmisi ühikuid:

—   Kategooria 40 (suhkrupeet): tsentnerid;

—   kategooria 50 (orgaaniline väetis): loomade arv konverteerituna standardühikutesse;

—   kategooria 60 (põhitoetuskava): õiguste/aaride arv;

E.QP.   Ostetud kvoot (märkida üksnes veergu N)

Tuleb märkida aruandeaasta jooksul makstud summa selliste kvootide või õiguste eest, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.QS.   Müüdud kvoot (märkida üksnes veergu N)

Tuleb märkida aruandeaasta jooksul saadud summa selliste kvootide või õiguste eest, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.OV.   Algseis (märkida üksnes veergu N)

Valdaja käsutuses olevate koguste väärtus algseisuga, olenemata sellest, kas need on saadud tasuta või ostetud, tuleb kirjendada kehtiva turuväärtusega, kui kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.CV.   Lõppseis (märkida üksnes veergu N)

Valdaja käsutuses olevate koguste väärtus lõppseisuga, olenemata sellest, kas need on saadud tasuta või ostetud, tuleb kirjendada kehtiva turuväärtusega, kui kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.PQ.   Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed (märkida üksnes veergu I)

Kvootide või muude õiguste liisimise või rentimise eest makstud summa. Sisaldub ka tabeli H „Sisendid” kategoorias 5070 esitatud makstud renditasus.

E.RQ.   Liisitud või rendile antud kvoodist saadud tulu (märkida üksnes veergu O)

Kvootide või muude õiguste rentimise või liisimise eest saadud summa. Sisaldub ka tabeli I „Põllumajanduskultuurid” kategoorias 90900 (Muu).

E.TX.   Maksud, lisamaks (veerg T)

Makstud summa.

TABELI E VEERUD

Veerg N on seotud omatava kvoodiga, veerg I rendile võetud kvoodiga, veerg O rendile antud kvoodiga ja veerg T maksudega.

Tabel F

Võlad

Tabeli ülesehitus

| Võlgade kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Lühiajalised | Pikaajalised |
| S | L |
| OV | Algseis | | |
| CV | Lõppseis | | |

Võlgade kategooria

Kood (*)

Veerud

Andmerühm

Lühiajalised

Pikaajalised

S

L

OV

Algseis

CV

Lõppseis

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus | S | L |
| --- | --- | --- | --- |
| 1010 | Tavapärane ärilaen | | |
| 1020 | Spetsiifiline ärilaen | | |
| 1030 | Perelaenud/eralaenud | | |
| 2010 | Võlgnevused | | — |
| 3000 | Muud kohustused | | |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

S

L

1010

Tavapärane ärilaen

1020

Spetsiifiline ärilaen

1030

Perelaenud/eralaenud

2010

Võlgnevused

—

3000

Muud kohustused

Märgitud summad vastavad veel maksmata summadele, see tähendab lepingulistele laenudele, millest on maha arvatud juba tehtud tagasimaksed.

Tuleb kasutada järgmisi kategooriaid:

| — | 1010. Võlg – tavapärane ärilaen – laenud, mida ei toetata ühegi laenu võtmist käsitleva avaliku poliitilise strateegiaga. |
| --- | --- |

—

1010. Võlg – tavapärane ärilaen – laenud, mida ei toetata ühegi laenu võtmist käsitleva avaliku poliitilise strateegiaga.

| — | 1020. Võlg – spetsiifiline ärilaen – laenud, millele antakse avaliku poliitilise strateegia raames toetust (intressitoetused, tagatised jne). |
| --- | --- |

—

1020. Võlg – spetsiifiline ärilaen – laenud, millele antakse avaliku poliitilise strateegia raames toetust (intressitoetused, tagatised jne).

| — | 1030. Võlg – perelaenud/eralaenud – laenud, mis on võetud füüsilise isiku käest, kuna tal on pere- või isiklikud sidemed võlgnikuga. |
| --- | --- |

—

1030. Võlg – perelaenud/eralaenud – laenud, mis on võetud füüsilise isiku käest, kuna tal on pere- või isiklikud sidemed võlgnikuga.

| — | 2010. Võlgnevused – tarnijatele tagastamata summad. |
| --- | --- |

—

2010. Võlgnevused – tarnijatele tagastamata summad.

| — | 3000. Muud kohustused – kohustused, mis ei ole laenud ega võlgnevused. |
| --- | --- |

—

3000. Muud kohustused – kohustused, mis ei ole laenud ega võlgnevused.

Tuleb märkida kaks andmerühma: algseis (OV) ja lõppseis (CV).

On kaks veergu: lühiajalised kohustused (S) ja pikaajalised kohustused (L).

| — | Lühiajalised kohustused – põllumajandusliku majapidamisega seotud alla aastase tähtajaga võlad ja muud kohustused. |
| --- | --- |

—

Lühiajalised kohustused – põllumajandusliku majapidamisega seotud alla aastase tähtajaga võlad ja muud kohustused.

| — | Pikaajalised kohustused – põllumajandusliku majapidamisega seotud aastase ja pikema tähtajaga võlad ja muud kohustused. |
| --- | --- |

—

Pikaajalised kohustused – põllumajandusliku majapidamisega seotud aastase ja pikema tähtajaga võlad ja muud kohustused.

Tabel G.

Käibemaks

Tabeli ülesehitus

| Käibemaksusüsteemi kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| Andmerühm | Käibemaksusüsteem | Muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo | Investeeringutega seotud tehingute saldo |
| C | NI | I |
| VA | Põllumajandusliku majapidamise käibemaksusüsteemid | | | |

Käibemaksusüsteemi kategooria

Kood (*)

Andmerühm

Käibemaksusüsteem

Muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo

Investeeringutega seotud tehingute saldo

C

NI

I

VA

Põllumajandusliku majapidamise käibemaksusüsteemid

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus |
| --- | --- |
| 1010 | Põllumajandusliku majapidamise peamine käibemaksusüsteem |
| 1020 | Põllumajandusliku majapidamise teisene käibemaksusüsteem |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

1010

Põllumajandusliku majapidamise peamine käibemaksusüsteem

1020

Põllumajandusliku majapidamise teisene käibemaksusüsteem

| Mõlema kategooria käibemaksusüsteemide loetelu | C | NI | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Tavapärane käibemaksusüsteem | 1 | — | — |
| Osalise tasaarvestuse süsteem | 2 | | |

Mõlema kategooria käibemaksusüsteemide loetelu

C

NI

I

Tavapärane käibemaksusüsteem

1

—

—

Osalise tasaarvestuse süsteem

2

Põllumajandusaruande rahalises vääringus andmeid väljendatakse ilma käibemaksuta.

Järgmised käibemaksuga seotud üksikasjalikud andmed tuleb esitada kategooriatena:

1010.   Põllumajandusliku majapidamise peamine käibemaksusüsteem

| 1. | Tavapärane käibemaksusüsteem – käibemaksusüsteem, mille puhul tagatakse, et see ei mõjuta põllumajandusliku majapidamise sissetulekuid, kuna maksuametile teatatakse käibemaksu jääk. |
| --- | --- |

1.

Tavapärane käibemaksusüsteem – käibemaksusüsteem, mille puhul tagatakse, et see ei mõjuta põllumajandusliku majapidamise sissetulekuid, kuna maksuametile teatatakse käibemaksu jääk.

| 2. | Osalise tasaarvestuse süsteem käibemaksusüsteem, mille puhul ei tagata, et see ei mõjuta põllumajandusliku majapidamise sissetulekuid, kuigi see võib sisaldada teatavat ligikaudset mehhanismi makstud ja saadud käibemaksu tasaarvestuseks. |
| --- | --- |

2.

Osalise tasaarvestuse süsteem käibemaksusüsteem, mille puhul ei tagata, et see ei mõjuta põllumajandusliku majapidamise sissetulekuid, kuigi see võib sisaldada teatavat ligikaudset mehhanismi makstud ja saadud käibemaksu tasaarvestuseks.

1020.   Põllumajandusliku majapidamise teisene käibemaksusüsteem

Peamise käibemaksusüsteemi jaoks kindlaksmääratud koodid.

Põllumajandusliku majapidamise käibemaksusüsteemi jaoks on ainult üks andmerühm (VA). Veerge on kolm: käibemaksusüsteemi kood (C), muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo (NI) ja investeeringutega seotud tehingute saldo (I).

Tavapärase käibemaksusüsteemi kohta tehakse üksnes vastav märge. Kui põllumajanduslikus majapidamises kohaldatakse käibemaksu osalise tasaarvestuse süsteemi, tuleb esitada ka muude kui investeeringutega seotud tehingute ja investeeringutega seotud tehingute käibemaksu bilanss.

Kui käibemaksu kogukäive suurendab asjaomase põllumajandusliku majapidamise tulusid, on eespool osutatud käibemaksu bilanss positiivne. Tulude vähenemise puhul on bilanss negatiivne.

Tabel H.

Sisendid

Tabeli ülesehitus

| Sisendi kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Väärtus | Kogus |
| V | Q |
| LM | Tööjõu ja seadmetega seotud kulud ja sisendid | | |
| SL | Põllumajandusloomadega seotud erikulud | | |
| SC | Põllukultuuridega seotud erikulud ja -sisendid | | |
| OS | Erikulud, mis on seotud muu tulutoova tegevusega | | |
| FO | Põllumajandustootmise üldkulud | | |

Sisendi kategooria

Kood (*)

Veerud

Andmerühm

Väärtus

Kogus

V

Q

LM

Tööjõu ja seadmetega seotud kulud ja sisendid

SL

Põllumajandusloomadega seotud erikulud

SC

Põllukultuuridega seotud erikulud ja -sisendid

OS

Erikulud, mis on seotud muu tulutoova tegevusega

FO

Põllumajandustootmise üldkulud

| Kood (*) | Rühm | Kategooriate kirjeldus | V | Q |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | LM | Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud | | — |
| 1020 | LM | Lepinguline töö ja masinate rentimine | | — |
| 1030 | LM | Masinate ja seadmete korrashoid | | — |
| 1040 | LM | Mootorikütus ja määrdeained | | — |
| 1050 | LM | Autokulud | | — |
| 2010 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt | | — |
| 2020 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt | | — |
| 2030 | SL | Sigade ostusööt | | — |
| 2040 | SL | Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt | | — |
| 2050 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt | | — |
| 2060 | SL | Sigadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt | | — |
| 2070 | SL | Kodulindudele ja muude väikeloomade põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt | | — |
| 2080 | SL | Veterinaarkulud | | — |
| 2090 | SL | Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud | | — |
| 3010 | SC | Ostetud seemned ja seemikud | | — |
| 3020 | SC | Põllumajanduslikus majapidamises ja kasutatud seemned ja seemikud | | — |
| 3030 | SC | Väetised ja mullaparandusained | | — |
| 3031 | SC | Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus | — | |
| 3032 | SC | Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus | — | |
| 3033 | SC | Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus | — | |
| 3034 | SC | Ostetud sõnnik | | — |
| 3040 | SC | Taimekaitsevahendid | | — |
| 3090 | SC | Muud põllukultuuridega seotud erikulud | | — |
| 4010 | OS | Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4020 | OS | Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4030 | OS | Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4040 | OS | Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4050 | OS | Lambapiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4060 | OS | Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4070 | OS | Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4090 | OS | Muu tulutoova tegevusega seotud muud erikulud | | — |
| 5010 | FO | Hoonete korrashoid ja maaparandustööd | | — |
| 5020 | FO | Elektrienergia | | — |
| 5030 | FO | Kütteained | | — |
| 5040 | FO | Vesi | | — |
| 5051 | FO | Põllumajanduskindlustus | | — |
| 5055 | FO | Muud põllumajandusliku majapidamise kindlustused | | — |
| 5061 | FO | Maksud ja muud tasud | | — |
| 5062 | FO | Maa- ja hoonetemaksud | | — |
| 5070 | FO | Makstud renditasu kokku | | — |
| 5071 | FO | Maa eest tasutud rent | | — |
| 5080 | FO | Makstud intressid ja finantskulud | | — |
| 5090 | FO | Muud põllumajandustootmise üldkulud | | — |

Kood (*)

Rühm

Kategooriate kirjeldus

V

Q

1010

LM

Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

—

1020

LM

Lepinguline töö ja masinate rentimine

—

1030

LM

Masinate ja seadmete korrashoid

—

1040

LM

Mootorikütus ja määrdeained

—

1050

LM

Autokulud

—

2010

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt

—

2020

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt

—

2030

SL

Sigade ostusööt

—

2040

SL

Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt

—

2050

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

—

2060

SL

Sigadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

—

2070

SL

Kodulindudele ja muude väikeloomade põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

—

2080

SL

Veterinaarkulud

—

2090

SL

Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud

—

3010

SC

Ostetud seemned ja seemikud

—

3020

SC

Põllumajanduslikus majapidamises ja kasutatud seemned ja seemikud

—

3030

SC

Väetised ja mullaparandusained

—

3031

SC

Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus

—

3032

SC

Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus

—

3033

SC

Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus

—

3034

SC

Ostetud sõnnik

—

3040

SC

Taimekaitsevahendid

—

3090

SC

Muud põllukultuuridega seotud erikulud

—

4010

OS

Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud

—

4020

OS

Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud

—

4030

OS

Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud

—

4040

OS

Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud

—

4050

OS

Lambapiima töötlemisega seotud erikulud

—

4060

OS

Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud

—

4070

OS

Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud

—

4090

OS

Muu tulutoova tegevusega seotud muud erikulud

—

5010

FO

Hoonete korrashoid ja maaparandustööd

—

5020

FO

Elektrienergia

—

5030

FO

Kütteained

—

5040

FO

Vesi

—

5051

FO

Põllumajanduskindlustus

—

5055

FO

Muud põllumajandusliku majapidamise kindlustused

—

5061

FO

Maksud ja muud tasud

—

5062

FO

Maa- ja hoonetemaksud

—

5070

FO

Makstud renditasu kokku

—

5071

FO

Maa eest tasutud rent

—

5080

FO

Makstud intressid ja finantskulud

—

5090

FO

Muud põllumajandustootmise üldkulud

—

Koodide 3031–3033 kohaste 2015. kuni 2017. aasta andmete edastamine on vabatahtlik liikmesriikidele, kes kasutasid seni komisjoni rakendusmääruse (EL) 385/2012 (9) artikli 3 kohaseid võimalusi. Osutatud võimalust kasutavad liikmesriigid teavitavad igal aastal komisjoni ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komiteed sellest, kuidas nad on rakendanud oma kava teha ettevalmistusi koodide all osutatud andmete kogumiseks ja edastamiseks.

Põllumajandusliku majapidamise sisendid (kulud sularahas ja mitterahalisena ning valitud sisendite kogused) käsitlevad aruandeaastaga seotud põllumajandusliku majapidamise toodangu saamiseks vajalike tootmisvahendite „tarbimist” (sh majapidamises toodetud sisendite majapidamisesisene tarbimine) või kõnealuste vahendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul. Kui teatav kasutamine on osaliselt seotud nii erakasutuse kui ka põllumajandusliku majapidamise kuludega (nt elektrienergia, vesi, kütteained ja mootorikütus jne), kantakse põllumajandusaruandesse ainult põllumajandusliku majapidamise kulud. Samuti esitatakse isiklike autode kasutamise kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele põllumajandusliku majapidamise tarbeks.

Aruandeaasta toodanguga seotud kulude arvutamisel tuleks aasta jooksul tehtud ostud (sh majapidamisesisene tarbimine) kohandada väärtuse muudatustega (sh muudatustega viljeluses). Iga punkti puhul tuleks esitada makstud kogukulude ja majapidamisesisese tarbimise maksumus eraldi.

Kui märgitud kulud tähistavad kogu sisendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul, kuid ei vasta selle aasta toodangule, tuleks sisendivarude muutumine (kaasa arvatud saagikulud) märkida käibevahendeid käsitleva asjakohase koodi all.

Kui põllumajandusliku majapidamise tootmisallikaid (tasustatud või tasustamata tööjõud, masinad ja seadmed) kasutatakse põhivara suurendamiseks (masinate ehitamine või kapitaalremont, hoonete ehitamine, kapitaalremont või lammutamine, viljapuude istutamine või langetamine), siis ei arvata vastavaid kulusid – või hinnangulisi kulusid – põllumajandusliku majapidamise tegevuskuludesse. Igal juhul jäetakse tööjõukulud ning põhivara tootmiseks kulutatud töötunnid välja nii kuludest kui ka tööjõuga seotud andmetest. Erandjuhtudel, kui teatavaid põhivara tootmisega seotud kulusid (v.a tööjõu maksumus) ei saa eraldi välja arvutada (nt põllumajanduslikule majapidamisele kuuluva traktori kasutamine) ning need arvestatakse kulude hulka, tuleb kõigi kõnealuste põhivara tootmiseks tehtud kulutuste hinnanguline väärtus kanda tabelisse I „Põllukultuurid” põllukultuurikategooria koodiga 90900„Muud”.

Põhivara „tarbimisega” seotud kulud väljendatakse kulumina, seega ei tuleks põhivara soetamise kulusid käsitada põllumajandusliku majapidamise kuludena. Kulumiga seotud juhised on esitatud tabelis D „Varad”.

Kuluartiklite kompenseerimisega seotud väljaminekuid aruandeaasta jooksul või hiljem (nt traktori remont kindlustuspoliisi või kolmanda isiku poolt korvatava õnnetusjuhtumi tõttu) ei kanta põllumajandusliku majapidamise kuludesse ning vastavaid tulusid ei tuleks kanda põllumajandusliku majapidamise raamatupidamisarvestusse.

Ostetud varude edasimüügist saadud tulud tuleb vastavatest sisenditest maha arvata.

Kuludega seotud abi ja toetusi ei arvata vastavatest kuludest maha, vaid märgitakse asjakohaste koodidega 4100–4900 tabelisse M „Toetused” (vt kõnealuste koodidega seotud juhised). Investeerimisabi ja -toetused esitatakse tabelis D „Varad”.

Kuludesse kantakse igale kuluartiklile vastavate ostudega seotud väljaminekud.

Sisendid liigitatakse järgmiselt:

1010.   Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

| — | tasustatud tööjõule sularahas makstud palgad ja töötasud, olenemata tasustamise alusest (tükitöö või tunnitöö), millest arvatakse maha kõik valdajale kui tööandjale makstavad sotsiaalmaksud, et kompenseerida makstud palka, mis ei vasta tegelikult tehtud tööle (nt töölt puudumine õnnetusjuhtumi, tööalase koolituse vms tõttu); |
| --- | --- |

—

tasustatud tööjõule sularahas makstud palgad ja töötasud, olenemata tasustamise alusest (tükitöö või tunnitöö), millest arvatakse maha kõik valdajale kui tööandjale makstavad sotsiaalmaksud, et kompenseerida makstud palka, mis ei vasta tegelikult tehtud tööle (nt töölt puudumine õnnetusjuhtumi, tööalase koolituse vms tõttu);

| — | töötasud ja loonuspalk (nt eluase, toitlustamine, majutamine, põllumajandustoodang jne); |
| --- | --- |

—

töötasud ja loonuspalk (nt eluase, toitlustamine, majutamine, põllumajandustoodang jne);

| — | tootlikkuse või erialase ettevalmistusega seotud palgalisad, kingitused, lisatasud, kasumiosa; |
| --- | --- |

—

tootlikkuse või erialase ettevalmistusega seotud palgalisad, kingitused, lisatasud, kasumiosa;

| — | muud tööjõuga seotud väljaminekud (töölevõtmise kulud); |
| --- | --- |

—

muud tööjõuga seotud väljaminekud (töölevõtmise kulud);

| — | tööandja kantavad ja töötaja nimel või tema eest makstavad sotsiaalkindlustusmaksed; |
| --- | --- |

—

tööandja kantavad ja töötaja nimel või tema eest makstavad sotsiaalkindlustusmaksed;

| — | tööõnnetuskindlustus. |
| --- | --- |

—

tööõnnetuskindlustus.

Valdaja ja tasustamata tööjõu sotsiaalkindlustusmakseid ja isiklikke kindlustusmakseid ei käsitata põllumajandusliku majapidamise kuludena.

Tasustamata tööjõule makstud summasid (mis määratluse kohaselt on normaalpalgast väiksemad, vrd tasustamata tööjõu määratlusega) ei kanta põllumajandusaruandesse.

Põllumajanduslikus majapidamises töötamise lõpetanud palgalistele pensionäridele makstavad toetused (sularahas või mitterahalisena) ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid märgitakse koodi „Muud põllumajandustootmise üldkulud” alla.

1020.   Lepinguline töö ja masinate rentimine

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

| — | põllumajanduslikus majapidamises lepingu alusel tehtud töödega seotud kogukulu(tuse)d. See sisaldab üldjuhul seadmete kasutamisega (sh kütus) ja tööga seotud kulu. Kui leping hõlmab ka kasutatud materjali (v.a kütus, nt taimekaitsevahendid, väetised ja seemned) maksumust, tuleks kõnealuste materjalide kulu maha arvata. Kõnealune summa (vajaduse korral selle hinnanguline suurus) tuleks kanda vastava kuluartikli alla (nt pestitsiidid tuleb kanda koodi 3040„Taimekaitsevahendid” alla); |
| --- | --- |

—

põllumajanduslikus majapidamises lepingu alusel tehtud töödega seotud kogukulu(tuse)d. See sisaldab üldjuhul seadmete kasutamisega (sh kütus) ja tööga seotud kulu. Kui leping hõlmab ka kasutatud materjali (v.a kütus, nt taimekaitsevahendid, väetised ja seemned) maksumust, tuleks kõnealuste materjalide kulu maha arvata. Kõnealune summa (vajaduse korral selle hinnanguline suurus) tuleks kanda vastava kuluartikli alla (nt pestitsiidid tuleb kanda koodi 3040„Taimekaitsevahendid” alla);

| — | põllumajandusliku majapidamise töötajate kasutatavate masinate rendikulud. Renditud masinate kasutamisega seonduv kütusekulu tuleb kanda koodi 1040„Mootorikütus ja määrdeained” alla; |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku majapidamise töötajate kasutatavate masinate rendikulud. Renditud masinate kasutamisega seonduv kütusekulu tuleb kanda koodi 1040„Mootorikütus ja määrdeained” alla;

| — | põllumajandusliku majapidamise töötajate kasutatavate masinate liisingukulud. Liisitud masinate kütuse- ja hoolduskulud tuleks kirjendada asjaomaste koodide alla (koodid 1030„Masinate ja seadmete korrashoid” ja 1040„Mootorikütus ja määrdeained”). |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku majapidamise töötajate kasutatavate masinate liisingukulud. Liisitud masinate kütuse- ja hoolduskulud tuleks kirjendada asjaomaste koodide alla (koodid 1030„Masinate ja seadmete korrashoid” ja 1040„Mootorikütus ja määrdeained”).

1030.   Masinate ja seadmete korrashoid

Masinate ja seadmete hooldamise ja väikeremondiga seotud kulud, mis ei mõjuta seadmete turuväärtust (väljamaksed mehhaanikule, varuosade maksumus jne).

Selle punkti alla kuuluvad väikeseadmete ostud, sadulsepatööde ja hobuserautamisega seotud kulud, rehvide, taimelavade, tervist kahjustavate tööde tegemiseks vajalike kaitseriietuse ja seadmete üldiseks puhastamiseks vajalike detergentide ostud ning isiklike autodega seotud kuluosa vastavalt nende kasutamisele põllumajandusliku majapidamise tarbeks (vt ka kood 1050). Detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks kirjendatakse koodi 2090„Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud” alla.

Kapitaalremont, mis suurendab seadmete väärtust võrreldes nende remondieelse väärtusega, jäetakse käesoleva koodi alt välja (vt ka juhised kulumi kohta tabelis D „Varad”).

1040.   Mootorikütus ja määrdeained

Käesoleva punkti alla kuulub isiklike autode kütuse ja määrdeainete kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele põllumajandusliku majapidamise tarbeks (vt ka kood 1050).

Toodete kasutamise korral nii mootorikütuse kui ka kütteainena jaotatakse kogusumma kahe koodi vahel:

| 1040. | „Mootorikütus ja määrdeained” |
| --- | --- |
| 5030. | „Kütteained”. |

1040.

„Mootorikütus ja määrdeained”

5030.

„Kütteained”.

1050.   Autokulud

Põllumajandusliku majapidamise isiklike autodega seotud kuluosa meelevaldse arvutamise korral (nt kindel summa kilomeetri kohta) märgitakse kõnealused kulud käesoleva koodi alla.

Sööt

Kasutatud sööt jaotatakse ostusöödaks ning põllumajanduslikus majapidamises toodetud söödaks.

Ostusööda hulka kuuluvad lakukivid, piimatooted (ostetud või põllumajanduslikku majapidamisse tagastatud) ning tooted sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ning samuti söödale võtmise, kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade kasutamise ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluva söödamaa rentimisega seotud kulud. Sisseostetud allapanu ja põhk kuuluvad samuti ostusööda hulka.

Kariloomade ostusööt jaotatakse jõusöödaks ja koresöödaks (sh söödale võtmine ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade, karjamaade ja söödamaade kasutamisega seotud kulud ning ostetud allapanu ja õled).

Koodi 2010„Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt” alla kuuluvad eelkõige õlikoogid, segajõusööt, teravili, rohukuivised, kuivatatud suhkrupeedilõigud, kalajahu, piim ja piimasaadused, mineraalained ning sellise sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ettenähtud tooted.

Koresööda, nt silo tootmiseks lepingu alusel tehtud tööga seotud kulutused kantakse koodi 1020„Lepinguline töö ja masinate rentimine” alla.

Põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja kasutatud sööda hulka kuuluvad põllumajandusliku majapidamise müügitooted, mida kasutatakse söödana (sh piim ja piimatooted, kuid mitte vasikate poolt udarast imetud piim, mida ei võeta arvesse). põllumajanduslikus majapidamises toodetud allapanu ja põhk võetakse arvesse ainult juhul, kui need kuuluvad asjaomase piirkonna ja asjaomase aasta müügitoodete hulka.

Kasutatakse järgmisi alamkategooriaid:

| — | Ostusööt:








  2010. | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt |
| --- | --- | --- |
| 2020. | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt |
| 2030. | Sigade ostusööt |
| 2040. | Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt |

—

Ostusööt:

2010.

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt

2020.

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt

2030.

Sigade ostusööt

2040.

Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt

| — | Põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja kasutatud sööt:








  2050. | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt |
| --- | --- | --- |
| 2060. | Sigadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt |
| 2070. | Kodulindudele ja muude väikeloomadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt |

—

Põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja kasutatud sööt:

2050.

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

2060.

Sigadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

2070.

Kodulindudele ja muude väikeloomadele põllumajanduslikus majapidamises toodetud sööt

2080.   Veterinaarkulud

Veterinaartasude ja ravimitega seotud kulud.

2090.   Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud

Kõik loomakasvatusega otseselt seotud kulud, mis ei kuulu tabeli H eraldi koodide alla: paaritustasud, kunstlik seemendus, kastreerimine, piimaproovid, tõuraamatutesse märkimine ja registreerimine, detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks, loomakasvatustoodangu pakkematerjal, loomakasvatustoodangu ettevõttevälised ladustamise ja pakendamise kulud, põllumajandusliku majapidamise loomakasvatustoodangu turustamise kulud, liigse sõnniku kõrvaldamise kulud jne. See hõlmab ka loomade eluruumideks või nendega seotud toodete ladustamiseks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist. See ei hõlma loomakasvatustoodangu töötlemise erikulusid, mis on kantud tabeli H koodide 4030–4070 alla.

3010.   Ostetud seemned ja seemikud

Kõik ostetud seemned ja seemikud, sh sibulad, juuremugulad ja mugulad. Uute istandike jaoks ostetud noorte puude ja põõsaste ostukulusid käsitatakse investeeringuna, mis tuleks märkida kas tabelisse D koodi 2010„Bioloogilised varad – taimed” alla või koodi 5010„Metsamaa, sh kasvav mets” alla. Väiksema ulatusega ümberistutamiseks ettenähtud noorte puude ja põõsastega seotud kulud tuleb siiski märkida aruandeaasta kulude hulka ning esitada käesoleva koodi all, v.a põllumajandusliku majapidamise juurde kuuluvate metsadega seotud kulud, mis kantakse koodi 4010„Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

Selle koodi alla kantakse ka seemnete töötlemise (sorteerimine, desinfektsioon) kulud.

3020.   Põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud

Kõik põllumajanduslikus majapidamises toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud (sh sibulad, juuremugulad ja mugulad).

3030.   Väetised ja mullaparandusained

Kõik ostetud väetised ja mullaparandusained (nt lubi), sh kompost, kütteturvas ja sõnnik (v.a põllumajanduslikus majapidamises toodetud sõnnik).

Põllumajandusliku majapidamise juurde kuuluvate metsade jaoks kasutatud väetised ja mullaparandusained kantakse koodi 4010„Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

3031.   Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus

Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku üldkogus (kaal), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende lämmastikusisalduse põhjal.

3032.   Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus

Mineraalväetistes kasutatud fosfori üldkogus (kaal) (P2O5-na), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende fosforisisalduse (P2O5) põhjal.

3033.   Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus

Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi üldkogus (kaal) (K2O-na), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende kaaliumisisalduse (K2O) põhjal.

3034.   Ostetud sõnnik

Ostetud sõnniku väärtus.

3040.   Taimekaitsevahendid

Kõik vahendid, mida kasutatakse saagi ja taimede kaitsmiseks putukkahjurite ja taimehaiguste, metsloomade, ebasoodsate ilmastikutingimuste jms eest (insektitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, mürksöödad, linnupeletusvahendid, rahekaitsed, öökülmavastased vahendid jne). Kui taimekaitsetöid teostab tööettevõtja ja kasutatud kaitsevahenditega seotud kulusid ei saa eraldi kindlaks määrata, kantakse kulude kogusumma koodi 1020„Lepinguline töö ja masinate rentimine” alla.

põllumajandusliku majapidamisejuurde kuuluvate metsade jaoks kasutatud kaitsematerjalid kantakse koodi 4010„Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

3090.   Muud põllukultuuridega seotud erikulud

Kõik taimekasvatusega (sh püsirohumaad ja rohumaad) otseselt seotud kulud, mis ei kuulu muude kuluartiklite alla: pakke- ja sidumismaterjal, nöörid ja köied, mullaanalüüsidega seotud kulud, põllumajandusnäitustega seotud kulud, plastkatted (nt maasikakasvatuses), põllukultuuride säilitusvahendid, saagi ettevõttevälise ladustamise ja pakendamise kulud, põllumajandusliku majapidamise taimsete toodete turustamise kulud, summad turustamiseks ettenähtud kasvavate põllukultuuride ostmiseks või turustamiseks ettenähtud põllukultuuride kasvatamise eesmärgil maa rentimiseks lühemaks ajaks kui üks aasta, põllumajanduslikus majapidamises töödeldavate viinamarjade ja oliivide varud jne. See ei hõlma muude põllukultuuride kui viinamarjade ja oliivide töötlemise kulusid, mis tuleb kanda koodi 4020 alla. See hõlmab ka turustamiseks ettenähtud kultuuride jaoks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist.

4010.   Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud

Väetised, taimekaitsevahendid, mitmesugused erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4020.   Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud taimekasvatussaaduste töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4030.   Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud lehmapiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4040.   Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud pühvlipiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4050.   Lambapiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud pühvlipiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4060.   Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud kitsepiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4070.   Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ning muud liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud, mida ei ole märgitud koodide 4030–4060 all (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4090.   Muu tulutoova tegevusega seotud muud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud toorained ja muu tulutoova tegevusega seotud muud erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

5010.   Hoonete korrashoid ja maaparandustööd

Hoonete ja rajatiste, sh kasvuhoonete, raamide ja tugirajatiste korrashoid (rendilepingu alusel) ning maaparandustööd. Hoonete ja rajatiste korrashoiuks ostetud ehitusmaterjalidega seotud kulud märgitakse käesoleva koodi alla.

Uuteks investeeringuteks vajalike ehitusmaterjalide ost tuleks kanda tabeli D „Varad” andmerühma „Investeeringud/Ostud” asjakohaste koodide alla.

Hoonete väärtust suurendavate kapitaalremontide (suur tehnohooldus) kulud ei kuulu käesoleva koodi alla. Kõnealused kulud märgitakse investeeringuna tabeli D koodi 3030„Põllumajanduslikud tootmishooned” alla.

5020.   Elektrienergia

Põllumajandusettevõttes kasutatava elektri kogutarbimine.

5030.   Kütteained

Põllumajandusettevõttes kasutatava kütteaine kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.

5040.   Vesi

Veevärgiga liitumisega ning igasuguse põllumajandusettevõttes vajaliku veetarbimisega seotud kulud, sh niisutamine. Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate veeseadmete kasutamise kulud kantakse asjakohaste koodide alla: masinate ja seadmete kulum, masinate ja seadmete korrashoid, mootorikütus, elektrienergia.

5051.   Põllumajanduskindlustus

Kindlustuskulu, mis hõlmab põllumajanduslikust tootmisest saadavat tulu või selle osi, sealhulgas kindlustus loomade surma ning saagikadude jne vastu.

5055.   Muud põllumajandusliku majapidamise kindlustused

Kõik põllumajanduslikus majapidamises esinevaid muid riske (v.a põllumajandusega seotud) katvad kindlustusmaksed, mis hõlmavad valdaja tsiviilvastutuskindlustust ning tulekahju- ja üleujutuskindlustust, v.a käesoleva tabeli koodi 1010 alla kuuluv tööõnnetuskindlustus. See hõlmab ka hoonete kindlustusmakseid.

5061.   Põllumajandusliku majapidamise maksud ja muud tasud

Kõik põllumajandusliku majapidamisega seotud maksud ja muud tasud, sh keskkonnakaitsemeetmetega seotud maksud, (kuid) välja arvatud käibemaks ning maa, hoonete või tööjõuga seotud maksud. Valdaja otsene tulumaks ei kuulu põllumajandusliku majapidamise kulude hulka.

5062.   Kinnisasjamaksud ja muud sellega seotud koormatised

Omaniku valduses ja loonusrendile antud maa ja hoonete eest makstavad maksud, lõivud ja muud omandiga seotud koormatised.

5070.   Makstud renditasu

Makstud renditasu (sularahas või mitterahalisena) renditud maa, hoonete, kvootide ja muude põllumajandusliku majapidamise õiguste eest. Kirjendada tuleks ainult taluhoonete ja muude renditud hoonete põllumajandusettevõttega seotud osa. Selliste kvootide liisimis- ja rendikulud, mis ei ole maaga seotud, tuleks kanda ka tabelisse E.

5071.   Sealhulgas maa eest tasutud rent

5080.   Makstud intressid ja finantskulud

Põllumajandusliku majapidamise tarbeks võetud laenukapitalilt (laenud) makstavad intressid ja finantskulud. Selle teabe esitamine on kohustuslik.

Intressitoetust ei lahutata, vaid kantakse tabelisse M koodi 3550 alla.

5090.   Muud põllumajandustootmise üldkulud

Kõik muud eespool osutatud koodide all nimetamata põllumajandustootmise kulud (raamatupidamistasud, sekretäriteenuste- ja kontorikulud, telefonimaksud, mitmesugused osamaksud ja liikmemaksud jne).

Tabel 1

Põllumajanduskultuurid

Tabeli ülesehitus

| | Põllumajanduskultuuri kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- | --- |
| Põllumajanduskultuuri tüüp | Kood (**) |
| Puuduvad andmed | Kood (***) |
| Andmerühm | Veerud |
| Kogupindala | sh niisutatav ala | sh energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala | sh GMOde viljelemiseks kasutatav ala | Kogus | Väärtus |
| TA | IR | ET | GM | Q | V |
| A | Pindala | | | | | — | — |
| OV | Algseis | — | — | — | — | — | |
| CV | Lõppseis | — | — | — | — | — | |
| PR | Tootmine | — | — | — | — | | — |
| SA | Müügitulud | — | — | — | — | | |
| FC | Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine ja mitterahalised hüvitised | — | — | — | — | — | |
| FU | Majapidamisesisene tarbimine | — | — | — | — | — | |

Põllumajanduskultuuri kategooria

Kood (*)

Põllumajanduskultuuri tüüp

Kood (**)

Puuduvad andmed

Kood (***)

Andmerühm

Veerud

Kogupindala

sh niisutatav ala

sh energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala

sh GMOde viljelemiseks kasutatav ala

Kogus

Väärtus

TA

IR

ET

GM

Q

V

A

Pindala

—

—

OV

Algseis

—

—

—

—

—

CV

Lõppseis

—

—

—

—

—

PR

Tootmine

—

—

—

—

—

SA

Müügitulud

—

—

—

—

FC

Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine ja mitterahalised hüvitised

—

—

—

—

—

FU

Majapidamisesisene tarbimine

—

—

—

—

—

Põllukultuuri kategooria jaoks tuleb kasutada järgmisi koode:

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili |
| 10110 | Pehme ja speltanisu |
| 10120 | Kõva nisu |
| 10130 | Rukis |
| 10140 | Oder |
| 10150 | Kaer |
| 10160 | Maisiterad |
| 10170 | Riis |
| 10190 | Muu terade saamiseks kasvatatav teravili |
| Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed |
| 10210 | Hernes, põlduba ja maguslupiin |
| 10220 | Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes |
| 10290 | Muud valgurikkad taimed |
| 10300 | Kartul (sh varajane ja seemnekartul) |
| 10310 | Tärklisekartulid |
| 10390 | Muud kartulid |
| 10400 | Suhkrupeet (v.a seeme) |
| 10500 | Söödajuurvili ja -kapsas (v.a seeme) |
| Tehnilised kultuurid |
| 10601 | Tubakas |
| 10602 | Humal |
| 10603 | Puuvill |
| 10604 | Raps ja rüps |
| 10605 | Päevalill |
| 10606 | Soja |
| 10607 | Linaseemned (õlilina) |
| 10608 | Muud õliseemnekultuurid |
| 10609 | Lina |
| 10610 | Harilik kanep |
| 10611 | Muud kiutaimed |
| 10612 | Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed |
| 10613 | Suhkruroog |
| 10690 | Mujal nimetamata tehnilised kultuurid |
| Värske köögivili, melonid ja maasikad, millest |
| värske köögivili, melonid ja maasikad – avamaal või madala kaitsekatte all (ligipääsmatu) |
| 10711 | värske köögivili, melonid ja maasikad – avamaal |
| 10712 | värske köögivili, melonid ja maasikad – aiamaal |
| 10720 | värske köögivili, melonid ja maasikad – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all |
| Kõigi koodi „Värske köögivili, melonid ja maasikad” alla kuuluvate alamkategooriate üksikasjad: |
| 10731 | Lillkapsas ja spargelkapsas |
| 10732 | Aedsalat |
| 10733 | Tomatid |
| 10734 | Suhkrumais |
| 10735 | Sibulad |
| 10736 | Küüslauk |
| 10737 | Porgandid |
| 10738 | Maasikad |
| 10739 | Melonid |
| 10790 | Muu köögivili |
| Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) |
| 10810 | Lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all |
| 10820 | Lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all |
| Kõigi koodi „Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)” alla kuuluvate alamkategooriate üksikasjad: |
| 10830 | Lillesibulad, juure- ja varremugulad |
| 10840 | Lõikelilled ja lillepungad |
| 10850 | Õis- ja dekoratiivtaimed |
| Haljalt koristatud taimed |
| 10910 | Ajutine rohumaa |
| Muud haljalt koristatud taimed: |
| 10921 | Haljasmais |
| 10922 | Liblikõielised taimed |
| 10923 | Muud mujal nimetamata taimed, mis on koristatud haljalt |
| 11000 | Viljelusmaa seemned ja seemikud |
| 11100 | Muud põllukultuurid |
| Kesa |
| 11210 | Toetusteta kesa |
| 11220 | Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetusi ja mis ei ole majanduslikus kasutuses |
| 11300 | Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele mitterahalise tasuna kasutamiseks antav maa. |
| 20000 | Koduaiad |
| Püsirohumaa |
| 30100 | Karja- ja heinamaa (v.a hooldamata karjamaa) |
| 30200 | Hooldamata karjamaa |
| 30300 | Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi |
| Püsikultuurid |
| Puuviljasordid, sellest |
| 40111 | õunad |
| 40112 | pirnid |
| 40113 | virsikud ja nektariinid |
| 40114 | muud parasvöötme puuviljad |
| 40115 | lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad |
| 40120 | Marjad |
| 40130 | Pähklid |
| Tsitruseistandikud |
| 40210 | Apelsinid |
| 40220 | Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad |
| 40230 | Sidrunid |
| 40290 | Muud tsitrusviljad |
| Oliiviistandikud |
| 40310 | Lauaoliivid |
| 40320 | Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena) |
| 40330 | Oliiviõli |
| 40340 | Oliivikasvatuse kõrvalsaadused |
| Viinamarjaistandikud |
| 40411 | Kaitstud päritolunimetusega (KPN) vein |
| 40412 | Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) vein |
| 40420 | Muud veinid |
| 40430 | Lauaviinamarjad |
| 40440 | Rosinad |
| 40451 | Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) veini tootmiseks |
| 40452 | Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veini tootmiseks |
| 40460 | Viinamarjad muude veinide tootmiseks |
| 40470 | Mitmesugused viinamarjatooted: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud põllumajandusettevõttes valmistatud tooted |
| 40480 | Viinamarjakasvatuse kõrvalsaadused (pressimisjäägid, käärimissete) |
| 40500 | Puukoolid |
| 40600 | Muud püsikultuurid |
| 40610 | sellest jõulupuud |
| 40700 | Püsikultuurid katmikalal |
| 40800 | Noorte istandike kasv |
| Muu maa |
| 50100 | Kasutamata põllumajandusmaa |
| 50200 | Metsamaad |
| 50210 | sellest lühikese raieringiga madalmets |
| 50900 | Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide, kivimurdude, viljatu maa, kaljude jms all olev maa) |
| 60000 | Seened |
| Muud tooted ja tulud |
| 90100 | Põllumajandusmaa rentimisest saadud tulu |
| 90200 | Ühegi põllukultuuriga sidumata saagikindlustusest saadud hüvitis |
| 90300 | Põllukultuuride kõrvalsaadused, v.a viinamarja- ja oliivikasvatuse kõrvalsaadused |
| 90310 | Põhk |
| 90320 | Suhkrupeedi pealsed |
| 90330 | Muud kõrvalsaadused |
| 90900 | Muud |

Kood (*)

Kirjeldus

Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili

10110

Pehme ja speltanisu

10120

Kõva nisu

10130

Rukis

10140

Oder

10150

Kaer

10160

Maisiterad

10170

Riis

10190

Muu terade saamiseks kasvatatav teravili

Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed

10210

Hernes, põlduba ja maguslupiin

10220

Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes

10290

Muud valgurikkad taimed

10300

Kartul (sh varajane ja seemnekartul)

10310

Tärklisekartulid

10390

Muud kartulid

10400

Suhkrupeet (v.a seeme)

10500

Söödajuurvili ja -kapsas (v.a seeme)

Tehnilised kultuurid

10601

Tubakas

10602

Humal

10603

Puuvill

10604

Raps ja rüps

10605

Päevalill

10606

Soja

10607

Linaseemned (õlilina)

10608

Muud õliseemnekultuurid

10609

Lina

10610

Harilik kanep

10611

Muud kiutaimed

10612

Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed

10613

Suhkruroog

10690

Mujal nimetamata tehnilised kultuurid

Värske köögivili, melonid ja maasikad, millest

värske köögivili, melonid ja maasikad – avamaal või madala kaitsekatte all (ligipääsmatu)

10711

värske köögivili, melonid ja maasikad – avamaal

10712

värske köögivili, melonid ja maasikad – aiamaal

10720

värske köögivili, melonid ja maasikad – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

Kõigi koodi „Värske köögivili, melonid ja maasikad” alla kuuluvate alamkategooriate üksikasjad:

10731

Lillkapsas ja spargelkapsas

10732

Aedsalat

10733

Tomatid

10734

Suhkrumais

10735

Sibulad

10736

Küüslauk

10737

Porgandid

10738

Maasikad

10739

Melonid

10790

Muu köögivili

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

10810

Lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all

10820

Lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

Kõigi koodi „Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)” alla kuuluvate alamkategooriate üksikasjad:

10830

Lillesibulad, juure- ja varremugulad

10840

Lõikelilled ja lillepungad

10850

Õis- ja dekoratiivtaimed

Haljalt koristatud taimed

10910

Ajutine rohumaa

Muud haljalt koristatud taimed:

10921

Haljasmais

10922

Liblikõielised taimed

10923

Muud mujal nimetamata taimed, mis on koristatud haljalt

11000

Viljelusmaa seemned ja seemikud

11100

Muud põllukultuurid

Kesa

11210

Toetusteta kesa

11220

Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetusi ja mis ei ole majanduslikus kasutuses

11300

Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele mitterahalise tasuna kasutamiseks antav maa.

20000

Koduaiad

Püsirohumaa

30100

Karja- ja heinamaa (v.a hooldamata karjamaa)

30200

Hooldamata karjamaa

30300

Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi

Püsikultuurid

Puuviljasordid, sellest

40111

õunad

40112

pirnid

40113

virsikud ja nektariinid

40114

muud parasvöötme puuviljad

40115

lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad

40120

Marjad

40130

Pähklid

Tsitruseistandikud

40210

Apelsinid

40220

Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad

40230

Sidrunid

40290

Muud tsitrusviljad

Oliiviistandikud

40310

Lauaoliivid

40320

Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena)

40330

Oliiviõli

40340

Oliivikasvatuse kõrvalsaadused

Viinamarjaistandikud

40411

Kaitstud päritolunimetusega (KPN) vein

40412

Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) vein

40420

Muud veinid

40430

Lauaviinamarjad

40440

Rosinad

40451

Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) veini tootmiseks

40452

Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veini tootmiseks

40460

Viinamarjad muude veinide tootmiseks

40470

Mitmesugused viinamarjatooted: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud põllumajandusettevõttes valmistatud tooted

40480

Viinamarjakasvatuse kõrvalsaadused (pressimisjäägid, käärimissete)

40500

Puukoolid

40600

Muud püsikultuurid

40610

sellest jõulupuud

40700

Püsikultuurid katmikalal

40800

Noorte istandike kasv

Muu maa

50100

Kasutamata põllumajandusmaa

50200

Metsamaad

50210

sellest lühikese raieringiga madalmets

50900

Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide, kivimurdude, viljatu maa, kaljude jms all olev maa)

60000

Seened

Muud tooted ja tulud

90100

Põllumajandusmaa rentimisest saadud tulu

90200

Ühegi põllukultuuriga sidumata saagikindlustusest saadud hüvitis

90300

Põllukultuuride kõrvalsaadused, v.a viinamarja- ja oliivikasvatuse kõrvalsaadused

90310

Põhk

90320

Suhkrupeedi pealsed

90330

Muud kõrvalsaadused

90900

Muud

Põllukultuuriliikide koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse töödeldud toodete, varude ja kõrvalsaaduste puhul. |
| 1 | Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur: põllul kasvatatavad põhikultuurid ja kombineeritud kultuurid hõlmavad järgmist:






  — | üksikkultuurid, st teataval maa-alal aruandeaastal ainsana kasvavad kultuurid; |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse töödeldud toodete, varude ja kõrvalsaaduste puhul.

1

Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur: põllul kasvatatavad põhikultuurid ja kombineeritud kultuurid hõlmavad järgmist:

—

üksikkultuurid, st teataval maa-alal aruandeaastal ainsana kasvavad kultuurid;

| — | segakultuurid: koos külvatud, haritud ja koristatud kultuurid, mis moodustavad lõpptootena segu, |
| --- | --- |

—

segakultuurid: koos külvatud, haritud ja koristatud kultuurid, mis moodustavad lõpptootena segu,

| — | kultuurid, mis jäävad teataval maa-alal aruandeaasta jooksul järjestikku kasvatatavatest kultuuridest põllule kõige pikemaks ajaks; |
| --- | --- |

—

kultuurid, mis jäävad teataval maa-alal aruandeaasta jooksul järjestikku kasvatatavatest kultuuridest põllule kõige pikemaks ajaks;

| — | teatava aja jooksul ühel maa-alal kasvavad kultuurid, millest igaüks annab aruandeaastal selgesti eristatava saagi. Üldpindala jagatakse kõnealuste kultuuride vahel proportsionaalselt iga kultuuri all tegelikult oleva maaga; |
| --- | --- |

—

teatava aja jooksul ühel maa-alal kasvavad kultuurid, millest igaüks annab aruandeaastal selgesti eristatava saagi. Üldpindala jagatakse kõnealuste kultuuride vahel proportsionaalselt iga kultuuri all tegelikult oleva maaga;

| — | avamaal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad. |
| --- | --- |

—

avamaal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad.

2

Põllul kasvatatavad kultuurid – järelkultuur(id): põllul kasvavad järelkultuurid on aruandeaasta jooksul teataval maa-alal järjestikku kasvatatavad kultuurid, mida ei käsitata põhikultuuridena.

3

Avamaal kasvatatavad aiakultuurid ja -lilled: avamaa aiakultuurid ja -lilled on värske köögivili, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse aias avamaal, ning avamaal kasvatatavad lilled ja dekoratiivtaimed.

4

Ligipääsetava kaitsekatte all kasvatatavad kultuurid: ligipääsetava kaitsekatte all kasvatavad kultuurid on katmikalal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (üheaastased või mitmeaastased) ning püsikultuurid.

Puuduvate andmete koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (***) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei ole puuduvaid andmeid. |
| 1 | Pindala kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurus ei ole teada, näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt. |
| 2 | Toodangu (lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida lepingu alusel kasvatatavate kultuuride puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut. |
| 3 | Toodangu (muud kui lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut ning tegemist ei ole lepingu alusel kasvatatavate kultuuridega. |
| 4 | Pindala ja toodangu kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui puudu on pindala ja tegelik toodang. |

Kood (***)

Kirjeldus

0

Ei ole puuduvaid andmeid.

1

Pindala kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurus ei ole teada, näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt.

2

Toodangu (lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida lepingu alusel kasvatatavate kultuuride puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut.

3

Toodangu (muud kui lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut ning tegemist ei ole lepingu alusel kasvatatavate kultuuridega.

4

Pindala ja toodangu kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui puudu on pindala ja tegelik toodang.

Aruandeaasta taimekasvatusega seotud teave tuleb sisestada tabeli I „Põllukultuurid” vormingus. Teave iga põllukultuuri kohta tuleb kirjendada eraldi kirjena. Tabeli sisu määratakse kindlaks valitud põllukultuuri kategooria koodi, põllukultuuri liigi koodi ja puuduvate andmete koodiga.

Üksikasjalik teave kartulite (koodid 10310, 10390), värske köögivilja, melonite ja maasikate (koodid 10731, 10732, 10733, 10734, 10735, 10736, 10737, 10738, 10739, 10790), lillede ja dekoratiivtaimede (koodid 10830, 10840, 10850) ning muude põllukultuuride kui oliivide ja viinamarjade kõrvalsaaduste (koodid 90310, 90320, 90330) kohta tuleb esitada üksnes siis, kui asjaomane teave on olemas põllumajandusliku majapidamise raamatupidamisarvestuses.

TABELI I ANDMERÜHMAD

Tabelis I on seitse andmerühmi käsitlevat rida: pindala (A), algseis (OV), lõppseis (CV), toodang (PR), müük (SA), põllumajandusliku majapidamise omatarbimine ja mitterahalised hüvitised (FC) ning majapidamisesisene tarbimine (FU).

Tabelis I on kuus veergu, millesse tuleb iga kultuuri kohta märkida kogupindala (TA), ala, mida niisutatakse (IR), ala, mida kasutatakse energiakultuuride viljelemiseks (EN), ala, mida kasutatakse geneetiliselt muundatud kultuuride viljelemiseks (GM), toodangu kogus ja müügi maht (Q) ja väärtus (V). Järgnevalt on iga andmerühma kohta märgitud, millised veerud tuleb täita.

I.A   Maa-ala

Pindala (A) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida kogupindala (TA), niisutatav ala (IR), energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala (EN), ning geneetiliselt muundatud kultuuride viljelemiseks kasutatav ala (GM). Pindala väljendatakse kõikidel juhtudel aarides (100 aari = 1 hektar), välja arvatud seenekasvatuseks kasutatava maa puhul, mille pindala esitatakse ruutmeetrites.

I.OV   Algseis

Algseisu (OV) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguse laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus (V). Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate põllumajandustootja hindade alusel.

I.CV   Lõppseis

Lõppseisu (CV) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus (V). Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate põllumajandustootja hindade alusel.

I.PR   Toodang

Toodangut (PR) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta jooksul toodetud taimsete toodete kogused (Q) (v.a võimalikud kaod põldudel ja põllumajanduslikus majapidamises). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusliku majapidamisepõhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused).

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud veini ja veiniga seotud toodete puhul, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites. Kui müügitingimuste tõttu ei saa tegelikku toodangut tsentnerites kindlaks määrata (vt müük kasvavate kultuuridena ja lepingu alusel kasvatatavad kultuurid), märgitakse lepingu alusel kasvatatavate kultuuride kohta puuduvate andmete kood 2 ning muudel juhtudel kood 3.

I.SA   Müügi kogumaht

Müügi kogumahtu (SA) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguses laos oleva või selle aasta jooksul saagina kogutud toodangu müügi maht (Q) ja müügi väärtus (V). Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid kogusummast maha, vaid märgitakse tabelisse H „Sisendid”.

I.FC   Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine ja mitterahalised hüvitised

Põllumajandusliku majapidamise omatarbimist ja mitterahalisi hüvitisi (FC) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida selliste toodete, mida tarbiti valdaja majapidamises ja/või kasutati mitterahalise tasuna kauba või teenuste eest tasumiseks (sh loonuspalk), väärtus (V). Kõnealuste toodete maksumus põllumajandustootja hindade alusel.

I.FU   Põllumajandusliku majapidamise sisene tarbimine

Põllumajandusliku majapidamise sisest tarbimist (FU) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguses laos olevate (hoiustatavate) toodete ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul põllumajanduslikus majapidamises tootmisvahendina kasutatud toodangu väärtus põllumajandustootja hindade alusel (V). See hõlmab järgmist:

| — | loomasööt:
  põllumajanduslikus majapidamises müügiks ettenähtud talutooted (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted), mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Talumajapidamisest pärit, talus (söödaks ja allapanuks) kasutatud õlgede maksumus määratakse ainult juhul, kui need õled kuuluvad selles piirkonnas ja kõnealusel aastal turustatavate toodete hulka. Kõnealuste toodete väärtus määratakse kindlaks põllumajandustootja hindade alusel; |
| --- | --- |

—

loomasööt:

põllumajanduslikus majapidamises müügiks ettenähtud talutooted (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted), mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Talumajapidamisest pärit, talus (söödaks ja allapanuks) kasutatud õlgede maksumus määratakse ainult juhul, kui need õled kuuluvad selles piirkonnas ja kõnealusel aastal turustatavate toodete hulka. Kõnealuste toodete väärtus määratakse kindlaks põllumajandustootja hindade alusel;

| — | seemned:
  põllumajanduslikus majapidamises müügiks ettenähtud, aasta jooksul taimekasvatuses seemnetena kasutatud toodete väärtus põllumajandustootja hindades; |
| --- | --- |

—

seemned:

põllumajanduslikus majapidamises müügiks ettenähtud, aasta jooksul taimekasvatuses seemnetena kasutatud toodete väärtus põllumajandustootja hindades;

| — | muu majapidamisesisene tarbimine (sh puhkajatele toidu valmistamiseks kasutatud talutooted). |
| --- | --- |

—

muu majapidamisesisene tarbimine (sh puhkajatele toidu valmistamiseks kasutatud talutooted).

Tabel J.

Loomakasvatus

Tabeli ülesehitus

| Põllumajandusloomade kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Keskmine arv | Arv | Väärtus |
| A | N | V |
| AN | Keskmine arv | | — | — |
| OV | Algseis | — | | |
| CV | Lõppseis | — | | |
| PU | Ostud | — | | |
| SA | Müügi kogumaht | — | | |
| SS | Tapaloomade müük | — | | |
| SR | Müük edasiseks kasvatamiseks/tõuaretuseks | — | | |
| SU | Müük teadmata eesmärgil | — | | |
| FC | Põllumajandusettevõtte omatarbimine | — | | |
| FU | Majapidamisesisene tarbimine | — | | |

Põllumajandusloomade kategooria

Kood (*)

Veerud

Andmerühm

Keskmine arv

Arv

Väärtus

A

N

V

AN

Keskmine arv

—

—

OV

Algseis

—

CV

Lõppseis

—

PU

Ostud

—

SA

Müügi kogumaht

—

SS

Tapaloomade müük

—

SR

Müük edasiseks kasvatamiseks/tõuaretuseks

—

SU

Müük teadmata eesmärgil

—

FC

Põllumajandusettevõtte omatarbimine

—

FU

Majapidamisesisene tarbimine

—

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 100 | Hobuslased |
| 210 | Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad |
| 220 | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad |
| 230 | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad |
| 240 | Vähemalt kaheaastased pullid |
| 251 | Aretusmullikad |
| 252 | Nuummullikad |
| 261 | Lüpsilehmad |
| 262 | Pühvellehmad |
| 269 | Muud lehmad |
| 311 | Uted, emased aretusloomad |
| 319 | Muud lambad |
| 321 | Kitsed, emased aretusloomad |
| 329 | Muud kitsed |
| 410 | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg |
| 420 | Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg |
| 491 | Nuumsead |
| 499 | Muud sead |
| 510 | Kodulinnud – broilerid |
| 520 | Munakanad |
| 530 | Muud kodulinnud |
| 610 | Emaküülikud |
| 699 | Muud küülikud |
| 700 | Mesilased |
| 900 | Muud loomad |

Kood (*)

Kirjeldus

100

Hobuslased

210

Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad

220

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad

230

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad

240

Vähemalt kaheaastased pullid

251

Aretusmullikad

252

Nuummullikad

261

Lüpsilehmad

262

Pühvellehmad

269

Muud lehmad

311

Uted, emased aretusloomad

319

Muud lambad

321

Kitsed, emased aretusloomad

329

Muud kitsed

410

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

420

Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg

491

Nuumsead

499

Muud sead

510

Kodulinnud – broilerid

520

Munakanad

530

Muud kodulinnud

610

Emaküülikud

699

Muud küülikud

700

Mesilased

900

Muud loomad

Põllumajandusloomade kategooria

Loomad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

| 100. | Hobuslased
  Hõlmab ka traavleid, ratsahobuseid, eesleid, muulasid, hobueesleid jms. |
| --- | --- |
| 210. | Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad |
| 220. | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad |
| 230. | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad
  Välja arvatud ammlehmad. |
| 240. | Vähemalt kaheaastased pullid |
| 251. | Aretusmullikad
  Vähemalt kaheaastased lehmmullikad, kes on ette nähtud tõuaretuseks. |
| 252. | Nuummullikad
  Vähemalt kaheaastased lehmmullikad, kes ei ole ette nähtud tõuaretuseks. |
| 261. | Lüpsilehmad
  Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ette nähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud lüpsilehmad. |
| 262. | Pühvellehmad
  Pühvellehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud pühvellehmad. |
| 269. | Muud lehmad






  1. | Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks ning kelle piima ei kasutata inimtoiduks ega piimatoodete valmistamiseks. |

100.

Hobuslased

Hõlmab ka traavleid, ratsahobuseid, eesleid, muulasid, hobueesleid jms.

210.

Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad

220.

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad

230.

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad

Välja arvatud ammlehmad.

240.

Vähemalt kaheaastased pullid

251.

Aretusmullikad

Vähemalt kaheaastased lehmmullikad, kes on ette nähtud tõuaretuseks.

252.

Nuummullikad

Vähemalt kaheaastased lehmmullikad, kes ei ole ette nähtud tõuaretuseks.

261.

Lüpsilehmad

Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ette nähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud lüpsilehmad.

262.

Pühvellehmad

Pühvellehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud pühvellehmad.

269.

Muud lehmad

1.

Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks ning kelle piima ei kasutata inimtoiduks ega piimatoodete valmistamiseks.

| 2. | Töölehmad. |
| --- | --- |

2.

Töölehmad.

| 3. | Praagitud lehmad, kes ei ole lüpsilehmad (tapa eel nuumatud või nuumamata). |
| --- | --- |

3.

Praagitud lehmad, kes ei ole lüpsilehmad (tapa eel nuumatud või nuumamata).

Kategooriad 210–252 ja 269 hõlmavad ka pühvlite ja emapühvlite vastavaid kategooriaid.

| 311. | Uted, emased aretusloomad
  Vähemalt üheaastased tõuaretuseks ettenähtud uted. |
| --- | --- |
| 319. | Muud lambad
  Igas vanuses lambad, v.a uted. |
| 321. | Emakitsed |
| 329. | Muud kitsed
  Kitsed, välja arvatud emakitsed. |
| 410. | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg
  Põrsad eluskaaluga alla 20 kg. |
| 420. | Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg
  Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg, v.a praagitud emised (vt kategooria 499 „Muud sead”). |
| 491. | Nuumsead
  Nuumsead eluskaaluga vähemalt 20 kg, v.a praagitud emised ja kuldid (vt kategooria 499 „Muud sead”). |
| 499. | Muud sead
  Sead eluskaaluga vähemalt 20 kg, v.a suguemised (vt kategooria 420) ja nuumsead (vt kategooria 491). |
| 510. | Kodulinnud – broilerid
  Broilertibud. Välja arvatud munakanad ja praagitud kanad. Välja arvatud tibud. |
| 520. | Munakanad
  Sealhulgas noorkanad, munakanad, praagitud kanad ja aretuskuked munakanade jaoks. Noorkanad on noored kanad, kes ei ole veel munele hakanud. Välja arvatud tibud. |
| 530. | Muud kodulinnud
  Sealhulgas pardid, kalkunid, haned, pärlkanad, jaanalinnud ja isased aretuslinnud (välja arvatud munakanade jaoks). Sealhulgas emased aretuslinnud. Välja arvatud tibud. |
| 610. | Emaküülikud |
| 699. | Muud küülikud |
| 700. | Mesilased
  Märgitakse kasutuses olevate tarude arvuna. |
| 900. | Muud loomad
  Sealhulgas tibud, hirved, piisonid ja kalad. Lisaks sellele ka ponid ja muud taluturismis kasutatavad loomad. Välja arvatud muudest loomadest saadud tooted (vt tabel K, kategooria 900). |

311.

Uted, emased aretusloomad

Vähemalt üheaastased tõuaretuseks ettenähtud uted.

319.

Muud lambad

Igas vanuses lambad, v.a uted.

321.

Emakitsed

329.

Muud kitsed

Kitsed, välja arvatud emakitsed.

410.

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg.

420.

Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg

Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg, v.a praagitud emised (vt kategooria 499 „Muud sead”).

491.

Nuumsead

Nuumsead eluskaaluga vähemalt 20 kg, v.a praagitud emised ja kuldid (vt kategooria 499 „Muud sead”).

499.

Muud sead

Sead eluskaaluga vähemalt 20 kg, v.a suguemised (vt kategooria 420) ja nuumsead (vt kategooria 491).

510.

Kodulinnud – broilerid

Broilertibud. Välja arvatud munakanad ja praagitud kanad. Välja arvatud tibud.

520.

Munakanad

Sealhulgas noorkanad, munakanad, praagitud kanad ja aretuskuked munakanade jaoks. Noorkanad on noored kanad, kes ei ole veel munele hakanud. Välja arvatud tibud.

530.

Muud kodulinnud

Sealhulgas pardid, kalkunid, haned, pärlkanad, jaanalinnud ja isased aretuslinnud (välja arvatud munakanade jaoks). Sealhulgas emased aretuslinnud. Välja arvatud tibud.

610.

Emaküülikud

699.

Muud küülikud

700.

Mesilased

Märgitakse kasutuses olevate tarude arvuna.

900.

Muud loomad

Sealhulgas tibud, hirved, piisonid ja kalad. Lisaks sellele ka ponid ja muud taluturismis kasutatavad loomad. Välja arvatud muudest loomadest saadud tooted (vt tabel K, kategooria 900).

TABELI J ANDMERÜHMAD

J.AN.   Keskmine arv (märkida üksnes veergu A)

Iga ühik vastab põllumajandusliku majapidamise ühele loomale aastas. Loomi loendatakse vastavalt nende aruandeaasta jooksul põllumajandusliku majapidamise oldud ajale.

Keskmine arv määratakse kindlaks kas regulaarsete inventeerimiste või saabumiste ja lahkumiste registreerimise teel. See hõlmab kõiki põllumajandusliku majapidamise loomi, sealhulgas lepingu alusel kasvatatavaid või nuumatavaid loomi (loomad, kes ei kuulu põllumajanduslikku majapidamisse ja keda põllumajanduslikus majapidamises kasvatatakse ja nuumatakse sellisel viisil, et kõnealust tegevust saab pidada valdaja poolt osutatud teenuseks, mis ei sisalda selliste loomade kasvatamise ja nuumamisega seotud tavapärast finantsriski) ning aastaks söödale võetud või antud loomi.

Keskmine arv (veerg A)

Keskmine arv väljendatakse ümardatult teise kümnendikkohani

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

J.OV   Algseis

Põllumajandusliku majapidamise loomad aruandeaasta alguses, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajanduslikus majapidamises või mitte.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

J.CV   Lõppseis

Põllumajandusliku majapidamise loomad aruandeaasta lõpus, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajanduslikus majapidamises või mitte.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

J.PU   Ostutehingud

Viitab ostetud põllumajandusloomade koguväärtusele aruandeaasta jooksul.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Ostutehingute väärtus hõlmab ostukulusid. Kaasnevat abi ja toetusi ei arvata maha kõnealusest ostude kogusummast, vaid märgitakse tabelisse M „Toetused” asjakohase kategooria alla (koodid 5100–5900).

J.SA   Müügi kogumaht

Viitab müüdud põllumajandusloomade koguväärtusele aruandeaasta jooksul.

See hõlmab loomade või liha müüki tarbijatele oma tarbeks, olenemata sellest, kas loomad on tapetud põllumajanduslikus majapidamises või mitte.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kood 900).

Väärtus (veerg V)

Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid maha müügi kogusummast, vaid märgitakse koodi 2090 („Muud kariloomadega seotud erikulud”) alla. Kaasnevad toetused ja abi ei sisaldu kõnealuses müügi kogusummas, vaid need märgitakse tabelisse M „Toetused” asjakohase kategooria alla (koodid 2110–2900).

J.SS   Tapaloomade müük

Viitab aruandeaastal müüdud tapmiseks ettenähtud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata aretusmullikate (kood 251), mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Arv (veerg N)

Vt „Müügi kogumaht”

Väärtus (veerg V)

Vt „Müügi kogumaht”

J.SR   Müük edasiseks kasvatamiseks või tõuaretuseks

Viitab aruandeaastal müüdud edasiseks kasvatamiseks või tõuaretuseks ettenähtud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata nuummullikate (kood 252), mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Arv (veerg N)

Vt „Müügi kogumaht”

Väärtus (veerg V)

Vt „Müügi kogumaht”

J.SU   Müük teadmata eesmärgil

Viitab aruandeaastal teadmata eesmärgil müüdud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Arv (veerg N)

Vt „Müügi kogumaht”

Väärtus (veerg V)

Vt „Müügi kogumaht”

J.FC   Põllumajandusliku majapidamise omatarve ja mitterahalised hüvitised

Viitab põllumajanduslikus majapidamises aruandeaasta jooksul oma tarbeks või mitterahalisteks hüvitisteks kasutatud põllumajandusloomadele.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb kindlaks määrata õiglase väärtusena.

J.FU   Põllumajandusliku majapidamise sisene tarbimine

Viitab põllumajandusloomadele, keda kasutati edasise töötlemise sisendina põllumajanduslikus majapidamises aruandeaasta jooksul tehtud muu tulutoova tegevuse raames. See hõlmab põllumajandusloomi, keda kasutati:

| — | toitlustamiseks, turistide majutamiseks; |
| --- | --- |

—

toitlustamiseks, turistide majutamiseks;

| — | põllumajandusloomade töötlemiseks lihatoodeteks ja söödaks. |
| --- | --- |

—

põllumajandusloomade töötlemiseks lihatoodeteks ja söödaks.

See ei hõlma põllumajandusloomade ega liha müüki, olenemata sellest, kas loomad on tapetud põllumajandusettevõttes või mitte (vt müüki (SA) käsitlev teave).

Nimetatud väärtus on kirjendatud ka tabelisse H kui koodi 4070 (Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud) alla kuuluvad põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse kulud.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb kindlaks määrata õiglase väärtusena.

Tabel K.

Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused

Tabeli ülesehitus

| Loomsete saaduste või teenuste kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| Puuduvad andmed | Kood (**) | |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Kogus | Väärtus |
| Q | V |
| OV | Algseis | | |
| CV | Lõppseis | | |
| PR | Toodang | | — |
| SA | Müügitulud | | |
| FC | Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine | | |
| FU | Ettevõttesisene tarbimine | | |

Loomsete saaduste või teenuste kategooria

Kood (*)

Puuduvad andmed

Kood (**)

Veerud

Andmerühm

Kogus

Väärtus

Q

V

OV

Algseis

CV

Lõppseis

PR

Toodang

—

SA

Müügitulud

FC

Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine

FU

Ettevõttesisene tarbimine

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 261 | Lehmapiim |
| 262 | Pühvlipiim |
| 311 | Lambapiim |
| 321 | Kitsepiim |
| 330 | Vill |
| 531 | Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud) |
| 532 | Haudemunad (kõik kodulinnud) |
| 700 | Mesi ja mesindussaadused |
| 800 | Sõnnik |
| 900 | Muud loomsed saadused |
| 1100 | Lepinguline loomakasvatus |
| 1120 | Lepingu alusel peetavad kariloomad |
| 1130 | Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed |
| 1140 | Lepingu alusel peetavad sead |
| 1150 | Lepingu alusel peetavad kodulinnud |
| 1190 | Lepingu alusel peetavad muud loomad |
| 1200 | Muud loomadega seotud teenused |

Kood (*)

Kirjeldus

261

Lehmapiim

262

Pühvlipiim

311

Lambapiim

321

Kitsepiim

330

Vill

531

Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud)

532

Haudemunad (kõik kodulinnud)

700

Mesi ja mesindussaadused

800

Sõnnik

900

Muud loomsed saadused

1100

Lepinguline loomakasvatus

1120

Lepingu alusel peetavad kariloomad

1130

Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed

1140

Lepingu alusel peetavad sead

1150

Lepingu alusel peetavad kodulinnud

1190

Lepingu alusel peetavad muud loomad

1200

Muud loomadega seotud teenused

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| 2 | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| 3 | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega. |
| 4 | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

2

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

3

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega.

4

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

Loomsete saaduste ja loomadega seotud teenuste kategooriad

Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

| 261. | Lehmapiim |
| --- | --- |
| 262. | Pühvlipiim |
| 311. | Lambapiim |
| 321. | Kitsepiim |
| 330. | Vill |
| 531. | Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud) |
| 532. | Haudemunad (kõik kodulinnud) |
| 700. | Mesi ja mesindussaadused: mesi, mõdu ning muud mesindussaadused ja kõrvaltooted. |
| 800. | Sõnnik |
| 900. | Muud loomsed saadused (paaritustasud, embrüod, vaha, hane- või pardimaks, muude loomade piim jne) |
| 1100. | Lepinguline loomakasvatus
  Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul valdaja ei võta endale kõnealuste loomade kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski.

  Kategooria 1100 „Lepinguline loomakasvatus” üksikasjalikud andmed:

  Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusliku majapidamisearvepidamises olemas.






  1120. | Lepingu alusel peetavad kariloomad |
| 1130. | Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed |
| 1140. | Lepingu alusel peetavad sead |
| 1150. | Lepingu alusel peetavad kodulinnud |
| 1190. | Lepingu alusel peetavad muud loomad |

261.

Lehmapiim

262.

Pühvlipiim

311.

Lambapiim

321.

Kitsepiim

330.

Vill

531.

Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud)

532.

Haudemunad (kõik kodulinnud)

700.

Mesi ja mesindussaadused: mesi, mõdu ning muud mesindussaadused ja kõrvaltooted.

800.

Sõnnik

900.

Muud loomsed saadused (paaritustasud, embrüod, vaha, hane- või pardimaks, muude loomade piim jne)

1100.

Lepinguline loomakasvatus

Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul valdaja ei võta endale kõnealuste loomade kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski.

Kategooria 1100 „Lepinguline loomakasvatus” üksikasjalikud andmed:

Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusliku majapidamisearvepidamises olemas.

1120.

Lepingu alusel peetavad kariloomad

1130.

Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed

1140.

Lepingu alusel peetavad sead

1150.

Lepingu alusel peetavad kodulinnud

1190.

Lepingu alusel peetavad muud loomad

1200.

Muud loomadega seotud teenused

Muudest loomadega seotud teenustest saadud tulu (söödale võtmine jne)

Puuduvate andmete koodid

Tuleks kasutada järgmisi puuduvate andmete koode:

| Kood 0 | : | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| --- | --- | --- |
| Kood 2 | : | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| Kood 3 | : | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega. |
| Kood 4 | : | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood 0

:

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

Kood 2

:

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

Kood 3

:

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega.

Kood 4

:

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

TABELI K ANDMERÜHMAD

Sõnniku (kood 800) kohta tuleb veeru väärtuses (V) märkida üksnes müüki (SA) käsitlevad andmed.

Muude loomsete saaduste (kood 900) puhul tuleb esitada teave üksnes väärtuse (veerus V) kohta, kuna heterogeensete toodete kogumi kogust ei ole võimalik märkida.

Selliste loomadega seotud teenuste puhul nagu lepingu alusel toimuv loomakasvatus (koodid 1100–1190) ja muud teenused (kood 1200) tuleb esitada teave üksnes tulu kohta, mis tuleks märkida väärtust hõlmava veeru (V) müüki (SA) käsitleva teabe alla.

Kogus (veerg Q)

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud munade puhul (koodid 531 ja 532), mis kirjendatakse tuhandete kaupa.

Mee ja muude mesindussaaduste (kood 700) puhul väljendatakse kogus mee-ekvivalentides.

K.OV   Algseis

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted, välja arvatud põllumajandusloomad.

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevad juhised

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtiva õiglase väärtuse alusel.

K.CV   Lõppseis

Aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus, välja arvatud põllumajandusloomad.

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevad juhised

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtiva õiglase väärtuse alusel.

K.PR   Aruandeaasta toodang

Kogus (veerg Q)

Aruandeaasta jooksul toodetud loomsete toodete kogused (v.a võimalikud kaod). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusliku majapidamisepõhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused). See hõlmab ka põllumajandusettevõttega seotud muu tulutoova tegevuse raames töötlemiseks kasutatud toodangut.

Toodangu hulka ei kuulu piim, mida vasikad udarast imevad.

K.SA   Müük

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus.

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevad juhised

Väärtus (veerg V)

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus (olenemata sellest, kas tulu on aruandeaastal laekunud või mitte).

Müüdud toodangu koguväärtus sisaldab põllumajandusettevõttesse tagastatud toodete maksumust (lõss jne). Viimati nimetatud väärtus lisatakse samuti põllumajandusettevõtte kuludesse.

Aruandeaasta jooksul saadud hüvitised (nt kindlustushüvitis) tuleb lisada asjaomaste toodete müügitulule, kui kõnealuseid hüvitisi saab seostada nende toodete tootmisega. Muul juhul kantakse need koodi 900„Muud loomsed saadused” alla.

Aruandeaasta jooksul saadud tootetoetused ja -abi ei sisaldu kõnealuses müügi kogusummas, vaid need märgitakse tabelisse M „Toetused” asjakohase kategooria alla (koodid 2110–2900).

Kui on teada võimalikud turustuskulud, ei arvata neid müügi kogusummast maha, vaid kantakse tabelisse H „Sisendid” koodi 2090„Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud” alla.

K.FC   Põllumajandusliku majapidamise omatarve ja mitterahalised hüvitised

Valdaja majapidamises tarbitud tooted ja/või kauba või teenuste eest tasumiseks kasutatud mitterahaline tasu (sh loonuspalk). Kõnealust teavet ei esitata haudemunade kohta (kood 532).

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevad juhised

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel.

K.FU   Põllumajandusliku majapidamise sisene tarbimine

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul põllumajanduslikus majapidamises sisendina kasutatud toodang. See hõlmab järgmist:

| — | loomasööt: põllumajandusliku majapidamise turustamiseks ettenähtud talutooted (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted), mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Piim, mida vasikad udarast imevad, ei kuulu ettevõttesisese tarbimise hulka. |
| --- | --- |

—

loomasööt: põllumajandusliku majapidamise turustamiseks ettenähtud talutooted (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted), mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Piim, mida vasikad udarast imevad, ei kuulu ettevõttesisese tarbimise hulka.

| — | tooted, mida on kasutatud põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse raames:






  — | toitlustamiseks, turistide majutamiseks jne |
| --- | --- | --- |

—

tooted, mida on kasutatud põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse raames:

—

toitlustamiseks, turistide majutamiseks jne

| — | edasiseks töötlemiseks (piim, mida töödeldakse võiks, juustuks jne). |
| --- | --- |

—

edasiseks töötlemiseks (piim, mida töödeldakse võiks, juustuks jne).

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevad juhised

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel. Nimetatud väärtused lisatakse samuti põllumajandusettevõtte kuludesse.

Tabel L.

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse käive

Tabeli ülesehitus

| Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| Puuduvad andmed | Kood (**) | |
| |
| | Veerud |
| Andmerühm | Kogus | Väärtus |
| Q | V |
| OV | Algseis | — | |
| CV | Lõppseis | — | |
| ,PR | Toodang | | — |
| SA | Müügitulud | — | |
| FC | Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine | — | |
| FU | Ettevõttesisene tarbimine | — | |

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse kategooria

Kood (*)

Puuduvad andmed

Kood (**)

Veerud

Andmerühm

Kogus

Väärtus

Q

V

OV

Algseis

—

CV

Lõppseis

—

,PR

Toodang

—

SA

Müügitulud

—

FC

Põllumajandusliku majapidamise omatarbimine

—

FU

Ettevõttesisene tarbimine

—

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 261 | Lehmapiima töötlemine |
| 262 | Pühvlipiima töötlemine |
| 311 | Lambapiima töötlemine |
| 321 | Kitsepiima töötlemine |
| 900 | Liha või muude loomsete saaduste töötlemine |
| 1010 | Taimekasvatussaaduste töötlemine |
| 1020 | Metsandus ja puidu töötlemine |
| 2010 | Lepinguline töö |
| 2020 | Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused |
| 2030 | Taastuvenergia tootmine |
| 9000 | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus |

Kood (*)

Kirjeldus

261

Lehmapiima töötlemine

262

Pühvlipiima töötlemine

311

Lambapiima töötlemine

321

Kitsepiima töötlemine

900

Liha või muude loomsete saaduste töötlemine

1010

Taimekasvatussaaduste töötlemine

1020

Metsandus ja puidu töötlemine

2010

Lepinguline töö

2020

Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused

2030

Taastuvenergia tootmine

9000

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| 1 | Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| 2 | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| 3 | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga. |
| 4 | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

1

Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

2

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

3

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga.

4

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse kategooria

Põllumajandusliku majapidamisega seotud muu tulutoova tegevused jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

| 261. | Lehmapiima töötlemine |
| --- | --- |
| 262. | Pühvlipiima töötlemine |
| 311. | Lambapiima töötlemine |
| 321. | Kitsepiima töötlemine |
| 900. | Liha või muude loomsete saaduste töötlemine |
| 1010. | Taimekasvatussaaduste töötlemine, v.a vein ja oliiviõli. See hõlmab sellise alkoholi tootmist, mis ei ole valmistatud viinamarjadest, siidrist või pirnisiidrist. |
| 1020. | Metsandus ja puidu töötlemine. See hõlmab metsamaterjali, kasvava metsa, muude metsasaaduste kui puidu (kork, männivaik jne) ja töödeldud puidu müüki aruandeaastal. |
| 2010. | Lepingulised tööd. Tasu eest seadmete kasutusse andmist põllumajandusliku majapidamisetööjõudu kasutamata või üksnes põllumajandusliku majapidamisetööjõu kasutamist lepingulises töös ei käsitata mitte muu tulutoova tegevuse, vaid põllumajandusliku tegevuse osana. |
| 2020. | Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused. See hõlmab turismist laekunud tasusid (telkimine, suvilad, ratsutamis-, küttimis- ja kalapüügivõimalused jne). |
| 2030. | Taastuvenergia tootmine. See hõlmab turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmist tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. See ei hõlma järgmisi tegevusi, mida käsitatakse põllumajandusliku majapidamisepõllumajandusliku tegevuse osana:






  — | taastuvenergia tootmine üksnes põllumajandusliku majapidamise omatarbeks; |

261.

Lehmapiima töötlemine

262.

Pühvlipiima töötlemine

311.

Lambapiima töötlemine

321.

Kitsepiima töötlemine

900.

Liha või muude loomsete saaduste töötlemine

1010.

Taimekasvatussaaduste töötlemine, v.a vein ja oliiviõli. See hõlmab sellise alkoholi tootmist, mis ei ole valmistatud viinamarjadest, siidrist või pirnisiidrist.

1020.

Metsandus ja puidu töötlemine. See hõlmab metsamaterjali, kasvava metsa, muude metsasaaduste kui puidu (kork, männivaik jne) ja töödeldud puidu müüki aruandeaastal.

2010.

Lepingulised tööd. Tasu eest seadmete kasutusse andmist põllumajandusliku majapidamisetööjõudu kasutamata või üksnes põllumajandusliku majapidamisetööjõu kasutamist lepingulises töös ei käsitata mitte muu tulutoova tegevuse, vaid põllumajandusliku tegevuse osana.

2020.

Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused. See hõlmab turismist laekunud tasusid (telkimine, suvilad, ratsutamis-, küttimis- ja kalapüügivõimalused jne).

2030.

Taastuvenergia tootmine. See hõlmab turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmist tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. See ei hõlma järgmisi tegevusi, mida käsitatakse põllumajandusliku majapidamisepõllumajandusliku tegevuse osana:

—

taastuvenergia tootmine üksnes põllumajandusliku majapidamise omatarbeks;

| — | maa või katusepinna rendile andmine selliste rajatiste nagu tuuleveskid või päikesepaneelid kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

maa või katusepinna rendile andmine selliste rajatiste nagu tuuleveskid või päikesepaneelid kasutuselevõtuks;

| — | tooraine müük teisele ettevõttele taastuvenergia toomiseks. |
| --- | --- |

—

tooraine müük teisele ettevõttele taastuvenergia toomiseks.

9000.

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus. Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus, mida ei ole mujal mainitud.

Puuduvate andmete koodid

Tuleks kasutada järgmisi puuduvate andmete koode:

| Kood 0 | : | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| --- | --- | --- |
| Kood 1 | : | Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| Kood 2 | : | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| Kood 3 | : | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga. |
| Kood 4 | : | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood 0

:

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

Kood 1

:

Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

Kood 2

:

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

Kood 3

:

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga.

Kood 4

:

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

TABELI L ANDMERÜHMAD

Kogus (veerg Q)

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg).

Piimatoodete (koodid 261, 262, 311 ja 321) puhul märgitakse vedelpiima kogus, olenemata sellest, millisel kujul seda müüakse, omatarbimiseks või mitterahalise tasuna või muuks otstarbeks kasutatakse (rõõsk koor, või, juust jne).

L.OV   Algseis

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted.

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010), turismiga seotud tegevuse (kood 2020), taastuvenergia tootmise (kood 2030) ja muu põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse (kood 9000) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

L.CV   Lõppseis

Aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus.

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010), turismiga seotud tegevuse (kood 2020), taastuvenergia tootmise (kood 2030) ja muu põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse (kood 9000) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

L.PR   Aruandeaasta toodang

Kogus (veerg Q)

Nimetatud teave tuleb esitada üksnes piima töötlemisega (koodid 261–321) seotud kategooriate kohta.

See vastab põllumajanduslikus majapidamises aruandeaastal toodetud ja töödeldud toodete valmistamiseks kasutatud vedelpiima kogusele.

L.SA   Müük

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus ning muust tulutoovast tegevusest saadud tulu.

Väärtus (veerg V)

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus (olenemata sellest, kas tulu on aruandeaastal laekunud või mitte).

Aruandeaasta jooksul saadud hüvitised (nt kindlustushüvitis) tuleb lisada asjaomaste toodete müügitulule, kui kõnealuseid hüvitisi saab seostada nende toodete tootmisega. Muul juhul kantakse need tabelisse I „Põllumajanduskultuurid” koodi 90900„Muud” alla.

Aruandeaasta jooksul saadud tootetoetused ja -abi ei sisaldu kõnealuses müügi kogusummas, vaid need märgitakse tabelisse M „Toetused” asjakohase kategooria alla (koodid 2110–2900). Kui on teada võimalikud turustuskulud, ei arvata neid müügi kogusummast maha, vaid kantakse tabeli H „Sisendid” asjakohasesse kategooriasse „Muu tulutoova tegevusega seotud muud erikulud” (koodid 4010–4040).

L.FC   Põllumajandusliku majapidamise omatarve ja mitterahalised hüvitised

Valdaja majapidamises tarbitud tooted ja/või kauba või teenuste eest tasumiseks kasutatud mitterahaline tasu (sh loonuspalk).

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010), turismiga seotud tegevuse (kood 2020) ja taastuvenergia tootmise (kood 2030) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel.

L.FU   Põllumajandusliku majapidamise sisene tarbimine

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul põllumajanduslikus majapidamises sisendina kasutatud toodang. Siia kuuluvad põllumajandustootmise tooted (juustuks töödeldud piim, leivaks töödeldud teravili, singiks töödeldud liha jne), mida kasutati sisendina toitlustamiseks või turistide majutamiseks.

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010), turismiga seotud tegevuse (kood 2020) ja taastuvenergia tootmise (kood 2030) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel.

Tabel M.

Toetused

Tabeli ülesehitus

| | Toetuse kategooria/haldusteave | Kood (*) | |
| --- | --- | --- | --- |
| Rahastamine | Kood (**) |
| Põhiüksus | Kood (***) |
| Andmerühm | Veerud |
| Põhiüksuste arv | Väärtus | Tüüp |
| N | V | T |
| S | Toetus | | | — |
| AI | Haldusalane teave | | — | |

Toetuse kategooria/haldusteave

Kood (*)

Rahastamine

Kood (**)

Põhiüksus

Kood (***)

Andmerühm

Veerud

Põhiüksuste arv

Väärtus

Tüüp

N

V

T

S

Toetus

—

AI

Haldusalane teave

—

Kategooriad tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (*) | Rühm | Kategooriate kirjeldus | Veerud |
| --- | --- | --- | --- |
| N | V | T |
| Tootmisest lahti seotud toetus |
| 1150 | S | Põhitoetuskava | | | — |
| 1200 | S | Ühtse pindalatoetuse kava | | | — |
| 1300 | S | Ümberjaotav toetus | | | — |
| 1400 | S | Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus | — | | — |
| 1500 | S | Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus | | | — |
| 1600 | S | Noorte põllumajandustootjate toetus | | | — |
| 1700 | S | Väikepõllumajandustootjate toetus | | | — |
| | | | | | |
| Tootmiskohustusega seotud toetus |
| Põllukultuurid |
| Teraviljad, õliseemned ja valgurikkad taimed |
| 23111 | S | Teravili | | | — |
| 23112 | S | Õliseemned | | | — |
| 23113 | S | Valgurikkad taimed | | | — |
| 2312 | S | Kartulid | | | — |
| 23121 | S | millest tärklisekartulid | | | — |
| 2313 | S | Suhkrupeet | | | — |
| Tehnilised kultuurid |
| 23141 | S | Lina | | | — |
| 23142 | S | Harilik kanep | | | — |
| 23143 | S | Humal | | | — |
| 23144 | S | Suhkruroog | | | — |
| 23145 | S | Sigur | | | — |
| 23149 | S | Muud tehnilised kultuurid | | | — |
| 2315 | S | Köögivili | | | — |
| 2316 | S | Kesa | | | — |
| 2317 | S | Riis | | | — |
| 2318 | S | Kaunviljad | | | — |
| 2319 | S | Määratlemata põllukultuurid | | | — |
| 2320 | S | Püsirohumaa | | | — |
| 2321 | S | Kuivsööt | | | — |
| 2322 | S | Puuvilla eritoetus | | | — |
| 2323 | S | Puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava | | | — |
| 2324 | S | Seemnete tootmine | | | — |
| Püsikultuurid |
| 23311 | S | Marjad | | | — |
| 23312 | S | Pähklid | | | — |
| 2332 | S | Õun- ja luuviljad | | | — |
| 2333 | S | Tsitruseistandikud | | | — |
| 2334 | S | Oliiviistandikud | | | — |
| 2335 | S | Viinamarjaistandikud | | | — |
| 2339 | S | Mujal nimetamata püsikultuurid | | | — |
| Loomad |
| 2341 | S | Lüpsikari | | | — |
| 2342 | S | Veise- ja vasikaliha | | | — |
| 2343 | S | Kariloomad (liik täpsustamata) | | | — |
| 2344 | S | Lambad ja kitsed | | | — |
| 2345 | S | Sead ja kodulinnud | | | — |
| 2346 | S | Siidiussid | | | — |
| 2349 | S | Mujal nimetamata loomad | | | — |
| 2410 | S | Lühikese raieringiga madalmetsad | | | — |
| 2490 | S | Mujal nimetamata tootmiskohustusega seotud toetused | | | — |
| Erakorralised toetused ja abi |
| 2810 | S | Loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antav abi | | | — |
| 2890 | S | Muud erakorralised toetused ja abi | | | — |
| 2900 | S | Mujal nimetamata otsetoetused | | | — |
| | | | | | |
| Maaelu areng |
| 3100 | S | Põllumajanduse investeeringutoetused | | | — |
| 3300 | S | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed ja loomade heaolu toetused | | | — |
| 3350 | S | Mahepõllumajandus | | | — |
| 3400 | S | Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi toetused (v.a metsandus) | | | — |
| 3500 | S | Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele | | | — |
| | S | Metsandus | | | |
| 3610 | S | Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse | | | — |
| 3620 | S | Natura 2000 toetused metsandus- ning metsakeskkonna- ja kliimateenustele ning metsade kaitse korraldamiseks | | | — |
| 3750 | S | Toetused loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmiseks | | | — |
| 3900 | S | Muud maaelu arengu toetused | | | — |
| | | | | | |
| Kuludega seotud abi ja toetused |
| 4100 | S | Palgad ja sotsiaalkindlustus | | | — |
| 4200 | S | Mootorikütused | | | — |
| Põllumajandusloomad |
| 4310 | S | Kariloomade sööt | | | — |
| 4320 | S | Sigade ja kodulindude sööt | | | — |
| 4330 | S | Muud põllumajandusloomadega seotud kulud | | | — |
| Põllukultuurid |
| 4410 | S | Seemned | | | — |
| 4420 | S | Väetised | | | — |
| 4430 | S | Taimekaitse | | | — |
| 4440 | S | Muud põllukultuuridega seotud erikulud | | | — |
| Põllumajandustootmise üldkulud |
| 4510 | S | Elektrienergia | | | — |
| 4520 | S | Kütteained | | | — |
| 4530 | S | Vesi | | | — |
| 4540 | S | Kindlustus | | | — |
| 4550 | S | Intressid | | | — |
| 4600 | S | muu tulutoova tegevusega seotud kulud | | | — |
| 4900 | S | Muud kulud | | | — |
| | | | | | |
| Põllumajandusloomade ostmisega seotud abi ja toetused |
| 5100 | S | Lüpsikarja ostmine | | | — |
| 5200 | S | Lihakarja ostmine | | | — |
| 5300 | S | Lammaste ja kitsede ostmine | | | — |
| 5400 | S | Sigade ja kodulindude ostmine | | | — |
| 5900 | S | Muude loomade ostmine | | | — |
| | | | | | |
| 9000 | S | Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega | | | — |
| | | | | | |
| Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus |
| 10000 | AI | Kliimat ja keskkonda säästvad põllumajandustavad | — | — | |
| 10100 | AI | Põllumajanduskultuuride mitmekesistamine | | — | |
| 10200 | AI | Püsirohumaa | | — | |
| 10210 | AI | millest Natura 2000 keskkonnatundlikud püsirohumaad | | — | |
| 10220 | AI | millest Natura 2000 alla mittekuuluvad keskkonnatundlikud püsirohumaad | | — | |
| 10300 | AI | Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala | | — | |
| 10310 | AI | Kesa | | — | — |
| 10311 | AI | Terrassid | | — | — |
| 10312 | AI | Maastikuelemendid | | — | — |
| 10313 | AI | Puhverribad | | — | — |
| 10314 | AI | Agrometsanduse hektarid | | — | — |
| 10315 | AI | Piki metsa serva kulgevate toetuskõlblike hektarite ribad | | — | — |
| 10316 | AI | Lühikese raieringiga madalmetsa alad | | — | — |
| 10317 | AI | Metsastatud alad | | — | — |
| 10318 | AI | Vahekultuuridega alad | | — | — |
| 10319 | AI | Lämmastikku siduvate kultuuridega alad | | — | — |

Kood (*)

Rühm

Kategooriate kirjeldus

Veerud

N

V

T

Tootmisest lahti seotud toetus

1150

S

Põhitoetuskava

—

1200

S

Ühtse pindalatoetuse kava

—

1300

S

Ümberjaotav toetus

—

1400

S

Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus

—

—

1500

S

Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus

—

1600

S

Noorte põllumajandustootjate toetus

—

1700

S

Väikepõllumajandustootjate toetus

—

Tootmiskohustusega seotud toetus

Põllukultuurid

Teraviljad, õliseemned ja valgurikkad taimed

23111

S

Teravili

—

23112

S

Õliseemned

—

23113

S

Valgurikkad taimed

—

2312

S

Kartulid

—

23121

S

millest tärklisekartulid

—

2313

S

Suhkrupeet

—

Tehnilised kultuurid

23141

S

Lina

—

23142

S

Harilik kanep

—

23143

S

Humal

—

23144

S

Suhkruroog

—

23145

S

Sigur

—

23149

S

Muud tehnilised kultuurid

—

2315

S

Köögivili

—

2316

S

Kesa

—

2317

S

Riis

—

2318

S

Kaunviljad

—

2319

S

Määratlemata põllukultuurid

—

2320

S

Püsirohumaa

—

2321

S

Kuivsööt

—

2322

S

Puuvilla eritoetus

—

2323

S

Puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava

—

2324

S

Seemnete tootmine

—

Püsikultuurid

23311

S

Marjad

—

23312

S

Pähklid

—

2332

S

Õun- ja luuviljad

—

2333

S

Tsitruseistandikud

—

2334

S

Oliiviistandikud

—

2335

S

Viinamarjaistandikud

—

2339

S

Mujal nimetamata püsikultuurid

—

Loomad

2341

S

Lüpsikari

—

2342

S

Veise- ja vasikaliha

—

2343

S

Kariloomad (liik täpsustamata)

—

2344

S

Lambad ja kitsed

—

2345

S

Sead ja kodulinnud

—

2346

S

Siidiussid

—

2349

S

Mujal nimetamata loomad

—

2410

S

Lühikese raieringiga madalmetsad

—

2490

S

Mujal nimetamata tootmiskohustusega seotud toetused

—

Erakorralised toetused ja abi

2810

S

Loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antav abi

—

2890

S

Muud erakorralised toetused ja abi

—

2900

S

Mujal nimetamata otsetoetused

—

Maaelu areng

3100

S

Põllumajanduse investeeringutoetused

—

3300

S

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed ja loomade heaolu toetused

—

3350

S

Mahepõllumajandus

—

3400

S

Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi toetused (v.a metsandus)

—

3500

S

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

—

S

Metsandus

3610

S

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

—

3620

S

Natura 2000 toetused metsandus- ning metsakeskkonna- ja kliimateenustele ning metsade kaitse korraldamiseks

—

3750

S

Toetused loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamiseks ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmiseks

—

3900

S

Muud maaelu arengu toetused

—

Kuludega seotud abi ja toetused

4100

S

Palgad ja sotsiaalkindlustus

—

4200

S

Mootorikütused

—

Põllumajandusloomad

4310

S

Kariloomade sööt

—

4320

S

Sigade ja kodulindude sööt

—

4330

S

Muud põllumajandusloomadega seotud kulud

—

Põllukultuurid

4410

S

Seemned

—

4420

S

Väetised

—

4430

S

Taimekaitse

—

4440

S

Muud põllukultuuridega seotud erikulud

—

Põllumajandustootmise üldkulud

4510

S

Elektrienergia

—

4520

S

Kütteained

—

4530

S

Vesi

—

4540

S

Kindlustus

—

4550

S

Intressid

—

4600

S

muu tulutoova tegevusega seotud kulud

—

4900

S

Muud kulud

—

Põllumajandusloomade ostmisega seotud abi ja toetused

5100

S

Lüpsikarja ostmine

—

5200

S

Lihakarja ostmine

—

5300

S

Lammaste ja kitsede ostmine

—

5400

S

Sigade ja kodulindude ostmine

—

5900

S

Muude loomade ostmine

—

9000

S

Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega

—

Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus

10000

AI

Kliimat ja keskkonda säästvad põllumajandustavad

—

—

10100

AI

Põllumajanduskultuuride mitmekesistamine

—

10200

AI

Püsirohumaa

—

10210

AI

millest Natura 2000 keskkonnatundlikud püsirohumaad

—

10220

AI

millest Natura 2000 alla mittekuuluvad keskkonnatundlikud püsirohumaad

—

10300

AI

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala

—

10310

AI

Kesa

—

—

10311

AI

Terrassid

—

—

10312

AI

Maastikuelemendid

—

—

10313

AI

Puhverribad

—

—

10314

AI

Agrometsanduse hektarid

—

—

10315

AI

Piki metsa serva kulgevate toetuskõlblike hektarite ribad

—

—

10316

AI

Lühikese raieringiga madalmetsa alad

—

—

10317

AI

Metsastatud alad

—

—

10318

AI

Vahekultuuridega alad

—

—

10319

AI

Lämmastikku siduvate kultuuridega alad

—

—

Toetuste rahastamist kirjeldavad koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul. |
| 1 | Toetust rahastatakse üksnes ELi eelarvest. |
| 2 | Meedet kaasrahastavad EL ja liikmesriigid. |
| 3 | Meedet ei rahastata ELi eelarvest, vaid muudest riiklikest allikatest. |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul.

1

Toetust rahastatakse üksnes ELi eelarvest.

2

Meedet kaasrahastavad EL ja liikmesriigid.

3

Meedet ei rahastata ELi eelarvest, vaid muudest riiklikest allikatest.

Põhiüksusi määratlevad koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (***) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul. |
| 1 | Toetust makstakse ühe looma kohta. |
| 2 | Toetust makstakse hektari kohta. |
| 3 | Toetust makstakse tonni kohta. |
| 4 | Põllumajanduslik majapidamine/muu: toetust makstakse kogu põllumajanduslikule majapidamisele või viisil, mis ei vasta muudele kategooriatele. |

Kood (***)

Kirjeldus

0

Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse haldusteabe puhul.

1

Toetust makstakse ühe looma kohta.

2

Toetust makstakse hektari kohta.

3

Toetust makstakse tonni kohta.

4

Põllumajanduslik majapidamine/muu: toetust makstakse kogu põllumajanduslikule majapidamisele või viisil, mis ei vasta muudele kategooriatele.

Tabel M „TOETUSED” hõlmab abi ja toetusi, mida põllumajanduslik majapidamine on saanud liikmesriigi või liidu avaliku sektori asutuselt See hõlmab haldusteavet keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuste kohta.

ANDMERÜHMAD TABELIS M

S   Toetused

Abi ja toetused määratakse kindlaks toetuse kategooria (S), rahastamise ja põhiüksuste järgi. Iga kande puhul tuleb märkida põhiüksuste arv (N) ja saadud toetuse summa (V). Toetuse kategooria kohta võib teha mitu märget, kuna põhiüksused ja/või rahastamisallikas võivad üksteisest erineda.

Üldjuhul peavad tabelisse M kantud abi ja toetused langema kokku jooksva aruandeaasta abi ja toetustega, hoolimata sellest, millal toetus kätte saadi (aruandeaasta võrdub taotlusaastaga). Erandiks on investeeringutoetused ja maaelu arengu toetused, v.a looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alade toetused, kuna tabelisse märgitud summad peaksid kajastama aruandeaasta jooksul tegelikult saadud toetusi (aruandeaasta võrdub taotlusaastaga).

AI   Haldusteave

Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade rakendamine on määratletud haldusteabe kategooriaga (AI) Iga kande puhul tuleb märkida põhiüksuste arv (N) ja/või tüüp (T) vastavalt tabelile.

Põhiüksuste arv (N) vastab alale, millel rakendatakse kliimat ka keskkonda säästvaid põllumajandustavasid, väljendatud hektarites:

1)   Kood 10100— otsetoetuste jaoks toetuskõlblik põllumaa pindala;

2)   Kood 10200— püsirohumaa pindala;

3)   Koodid 10300–10319— põllumaa, mis vastab ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alale ja on väljendatud hektarites pärast vajaduse korral ümberarvestuskoefitsientide, kuid enne kaalutegurite kohaldamist.

Koodide 10300–10319 kohaste aastaid 2015–2017 hõlmavate veeru (N) „Põhiüksuste arv” andmete edastamine on vabatahtlik.

Tüüp (T) tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Põllumajanduslik majapidamine on kohustatud täitma haldusnõudeid. |
| 2 | Põllumajanduslik majapidamine täidab haldusnõudeid ipso facto (mahepõllundus) |
| 3 | Põllumajanduslikule majapidamisele kohaldatakse erandit seoses Natura 2000, linnudirektiivi või veepoliitika raamdirektiivi nõuete täitmisega. |
| 4 | Põllumajanduslikule majapidamisele kohaldatakse erandit seoses määrusega (EL) nr 1307/2013 ette nähtud muud liiki kriteeriumitega. |
| 5 | Põllumajanduslik majapidamine kohaldab samalaadseid meetmeid vastavalt riiklikele või piirkondlikele keskkonnaalastele sertifitseerimiskavadele. |
| 6 | Põllumajanduslik majapidamine kohaldab põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetele vastavaid samalaadseid meetmeid. |

Kood

Kirjeldus

1

Põllumajanduslik majapidamine on kohustatud täitma haldusnõudeid.

2

Põllumajanduslik majapidamine täidab haldusnõudeid ipso facto (mahepõllundus)

3

Põllumajanduslikule majapidamisele kohaldatakse erandit seoses Natura 2000, linnudirektiivi või veepoliitika raamdirektiivi nõuete täitmisega.

4

Põllumajanduslikule majapidamisele kohaldatakse erandit seoses määrusega (EL) nr 1307/2013 ette nähtud muud liiki kriteeriumitega.

5

Põllumajanduslik majapidamine kohaldab samalaadseid meetmeid vastavalt riiklikele või piirkondlikele keskkonnaalastele sertifitseerimiskavadele.

6

Põllumajanduslik majapidamine kohaldab põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetele vastavaid samalaadseid meetmeid.

Kategooria 10000 puhul kliimat ka keskkonda säästvad põllumajandustavad, veergu (T) sobivad üksnes (teineteist välistavad) väärtused 1 ja 2:

| 1) | Kui valitakse kood 1, sobivad kategooriatesse 10100–10319 ja veergu (T) registreeritavaks teabeks üksnes väärtused 1, 3, 4, 5 ja 6; |
| --- | --- |

1)

Kui valitakse kood 1, sobivad kategooriatesse 10100–10319 ja veergu (T) registreeritavaks teabeks üksnes väärtused 1, 3, 4, 5 ja 6;

| 2) | Kui valitakse kood 2, ei registreerita kategooriatesse 10100–10319 mingit teavet. |
| --- | --- |

2)

Kui valitakse kood 2, ei registreerita kategooriatesse 10100–10319 mingit teavet.

---

(1)  Vt käesoleva määruse VII lisa

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, 28. juuni 2007, mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1151/2012, 21. november 2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

(6)  Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ, 2. aprilli 1979, loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1).

(7)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1)

(9)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 385/2012, 30. aprill 2012, põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta (ELT L 127, 15.5.2012, lk 1).

---