# Uradni list L 80/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 80 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5825. marec 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 80

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5825. marec 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/454 z dne 9. julija 2014 o državni pomoči SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N) in SA.37967 (2013/N), ki jo je Grčija izvedla za skupino Alpha Bank Group v zvezi z: dokapitalizacijo in prestrukturiranjem banke Alpha Bank S.A.; – reševanjem banke Cooperative Bank of Western Macedonia z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.; – reševanjem banke Evia Cooperative Bank z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.; – reševanjem banke Cooperative Bank of Dodecanese z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4662)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/455 z dne 23. julija 2014 o državni pomoči SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ki jo je Grčija odobrila Piraeus Bank Group v zvezi z dokapitalizacijo in prestrukturiranjem Piraeus Bank S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5217)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/456 z dne 5. septembra 2014 o shemi pomoči SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) in SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ki jo je Republika Bolgarija izvedla v okviru menjav gozdnih zemljišč (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6207)  (
  1
  ) | 100 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2015/454 z dne 9. julija 2014 o državni pomoči SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N) in SA.37967 (2013/N), ki jo je Grčija izvedla za skupino Alpha Bank Group v zvezi z: dokapitalizacijo in prestrukturiranjem banke Alpha Bank S.A.; – reševanjem banke Cooperative Bank of Western Macedonia z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.; – reševanjem banke Evia Cooperative Bank z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.; – reševanjem banke Cooperative Bank of Dodecanese z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4662)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4662)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2015/455 z dne 23. julija 2014 o državni pomoči SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ki jo je Grčija odobrila Piraeus Bank Group v zvezi z dokapitalizacijo in prestrukturiranjem Piraeus Bank S.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5217)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5217)

1

49

*

Sklep Komisije (EU) 2015/456 z dne 5. septembra 2014 o shemi pomoči SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) in SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ki jo je Republika Bolgarija izvedla v okviru menjav gozdnih zemljišč (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6207)  (
  1
  )

1

100

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani ( UL L 261, 30.8.2014 ) | 128 |

Popravki

*

Popravek Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani ( UL L 261, 30.8.2014 )

( UL L 261, 30.8.2014 )

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 80/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/454

z dne 9. julija 2014

o državni pomoči SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N) in SA.37967 (2013/N), ki jo je Grčija izvedla za skupino Alpha Bank Group v zvezi z:

| — | dokapitalizacijo in prestrukturiranjem banke Alpha Bank S.A.; |
| --- | --- |

—

dokapitalizacijo in prestrukturiranjem banke Alpha Bank S.A.;

| — | reševanjem banke Cooperative Bank of Western Macedonia z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.; |
| --- | --- |

—

reševanjem banke Cooperative Bank of Western Macedonia z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.;

| — | reševanjem banke Evia Cooperative Bank z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.; |
| --- | --- |

—

reševanjem banke Evia Cooperative Bank z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.;

| — | reševanjem banke Cooperative Bank of Dodecanese z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A. |
| --- | --- |

—

reševanjem banke Cooperative Bank of Dodecanese z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4662)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   POSTOPEK V ZVEZI Z BANKO ALPHA BANK

| (1) | Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (1). Grčija je skupino Alpha Bank Group (v nadaljnjem besedilu: skupina) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (1). Grčija je skupino Alpha Bank Group (v nadaljnjem besedilu: skupina) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije.

| (2) | V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji priglasil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(2)

V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji priglasil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije.

| (3) | Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino. Komisija je navedeni načrt, vse njegove poznejše posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32786 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino. Komisija je navedeni načrt, vse njegove poznejše posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32786 (2011/PN).

| (4) | Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in državnih obligacijskih posojil (2). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom. |
| --- | --- |

(4)

Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in državnih obligacijskih posojil (2). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.

| (5) | Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 900 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija). |
| --- | --- |

(5)

Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 900 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).

| (6) | Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34823 (2012/NN)). |
| --- | --- |

(6)

Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34823 (2012/NN)).

| (7) | Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Alpha) (3). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Alpha) (3).

| (8) | Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki jo je prevzela banka Crédit Agricole S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka Crédit Agricole). Banka Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali pogodbo o nakupu deleža. |
| --- | --- |

(8)

Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki jo je prevzela banka Crédit Agricole S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka Crédit Agricole). Banka Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali pogodbo o nakupu deleža.

| (9) | Grški organi so pred navedenim datumom službe Komisije obvestili o poteku postopka in pogojih za morebiten prevzem banke Emporiki Bank. |
| --- | --- |

(9)

Grški organi so pred navedenim datumom službe Komisije obvestili o poteku postopka in pogojih za morebiten prevzem banke Emporiki Bank.

| (10) | Službe Komisije so 23. novembra 2012 grškim organom poslale dopis, ki je vključeval njihovo predhodno oceno prevzema. |
| --- | --- |

(10)

Službe Komisije so 23. novembra 2012 grškim organom poslale dopis, ki je vključeval njihovo predhodno oceno prevzema.

| (11) | Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 629 milijonov EUR (4). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012 (5). |
| --- | --- |

(11)

Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 629 milijonov EUR (4). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012 (5).

| (12) | Skupina je maja 2013 javnost obvestila o uspešni izdaji nakupnih pravic v vrednosti 457,1 milijona EUR in dodelitvi vseh delnic, ponujenih v zasebni prodaji, v višini dodatnega 92,9 milijona EUR. Sklad HFSF je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo pretvoril v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 1 079 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013). |
| --- | --- |

(12)

Skupina je maja 2013 javnost obvestila o uspešni izdaji nakupnih pravic v vrednosti 457,1 milijona EUR in dodelitvi vseh delnic, ponujenih v zasebni prodaji, v višini dodatnega 92,9 milijona EUR. Sklad HFSF je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo pretvoril v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 1 079 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013).

| (13) | Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(13)

Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (14) | Grški organi so 12. junija 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (6). |
| --- | --- |

(14)

Grški organi so 12. junija 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (6).

| (15) | Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov.

| (16) | Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(16)

Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku.

1.2   POSTOPEK, POVEZAN Z DRŽAVNO PODPORO, DODELJENO TREM ZADRUŽNIM BANKAM

| (17) | Grčija je 3. decembra 2013 Komisijo obvestila o predvidenem reševanju treh zadružnih bank (v nadaljnjem besedilu: tri zadružne banke), tj. banke Cooperative Bank of Dodecanese (v nadaljnjem besedilu: banka Dodecanese), banke Cooperative Bank of Evia (v nadaljnjem besedilu: banka Evia) in banke Cooperative Bank of Western Macedonia (v nadaljnjem besedilu: banka Western Macedonia). |
| --- | --- |

(17)

Grčija je 3. decembra 2013 Komisijo obvestila o predvidenem reševanju treh zadružnih bank (v nadaljnjem besedilu: tri zadružne banke), tj. banke Cooperative Bank of Dodecanese (v nadaljnjem besedilu: banka Dodecanese), banke Cooperative Bank of Evia (v nadaljnjem besedilu: banka Evia) in banke Cooperative Bank of Western Macedonia (v nadaljnjem besedilu: banka Western Macedonia).

| (18) | Službe Komisije so 4. decembra 2013 od Grčije zahtevale, naj predloži informacije o predvidenem reševanju treh zadružnih bank. |
| --- | --- |

(18)

Službe Komisije so 4. decembra 2013 od Grčije zahtevale, naj predloži informacije o predvidenem reševanju treh zadružnih bank.

| (19) | Grčija je zahtevane informacije službam Komisije predložila 5. decembra 2013. |
| --- | --- |

(19)

Grčija je zahtevane informacije službam Komisije predložila 5. decembra 2013.

| (20) | Grška centralna banka je 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank in prenosom izbranih obveznosti treh zadružnih bank na skupino. |
| --- | --- |

(20)

Grška centralna banka je 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank in prenosom izbranih obveznosti treh zadružnih bank na skupino.

| (21) | Grčija je državno podporo, zagotovljeno v okviru reševanja treh zadružnih bank, priglasila 17. decembra 2013. |
| --- | --- |

(21)

Grčija je državno podporo, zagotovljeno v okviru reševanja treh zadružnih bank, priglasila 17. decembra 2013.

2.   OPIS

2.1   SKUPINA IN NJENE TEŽAVE

2.1.1   Splošno ozadje grškega bančnega sektorja

| (22) | Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (7). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo kapitalske potrebe.

  Preglednica 1


  Realna rast BDP v Grčiji, 2008–2013












  Grčija | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realna rast BDP, v % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Vir: | Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(22)

Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (7). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo kapitalske potrebe.

Preglednica 1

Realna rast BDP v Grčiji, 2008–2013

Grčija

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realna rast BDP, v %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Vir:

Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (23) | Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi iz programa PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (8). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (9). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.

  Preglednica 2


  Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v milijonih EUR)














  Banke | Nominalna vrednost grških državnih obveznic (1) | Nominalna vrednost državnih posojil (2) | Skupna nominalna vrednost (3)=(1)+(2) | Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI (4) | Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI (5) | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (6) = (4) + (5) | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (10) (december 2011) (%) | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Bilančna vsota (december 2011) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Emporiki | 351 | 415 | 766 | 270 | 320 | 590 | 40,3 | 2,7 |
| Vir: | Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14. |

(23)

Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi iz programa PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (8). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (9). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.

Preglednica 2

Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v milijonih EUR)

Banke

Nominalna vrednost grških državnih obveznic (1)

Nominalna vrednost državnih posojil (2)

Skupna nominalna vrednost (3)=(1)+(2)

Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI (4)

Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI (5)

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (6) = (4) + (5)

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (10) (december 2011) (%)

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Bilančna vsota (december 2011) (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Emporiki

351

415

766

270

320

590

40,3

2,7

Vir:

Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14.

| (24) | Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (11). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (12). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.

  Preglednica 3


  Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)














  Banke | Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011) (1) | Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (december 2011) (2) | Rezervacije, povezane s programom PSI (junij 2011) (3) | Skupna bruto izguba Napovedi glede kreditnega tveganja (4) | Rezervacije za izgube iz posojil (december 2011) (5) | Interno ustvarjanje kapitala (6) | Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014) (7) | Kapitalske potrebe (8) = (7) – [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Emporiki | 1 462 | – 590 | 71 | –6 351 | 3 969 | 114 | 1 151 | 2 475 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Vir: | Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8. |

(24)

Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (11). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (12). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.

Preglednica 3

Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)

Banke

Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011) (1)

Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (december 2011) (2)

Rezervacije, povezane s programom PSI (junij 2011) (3)

Skupna bruto izguba Napovedi glede kreditnega tveganja (4)

Rezervacije za izgube iz posojil (december 2011) (5)

Interno ustvarjanje kapitala (6)

Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014) (7)

Kapitalske potrebe (8) = (7) – [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Emporiki

1 462

– 590

71

–6 351

3 969

114

1 151

2 475

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Vir:

Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8.

| (25) | Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, [...] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (13). Grška centralna banka je ugotovila, da so izvedljive načrte za zbiranje kapitala predložile le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (14). Prvo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF so prejele maja 2012. |
| --- | --- |

(25)

Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, [...] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (13). Grška centralna banka je ugotovila, da so izvedljive načrte za zbiranje kapitala predložile le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (14). Prvo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF so prejele maja 2012.

| (26) | Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zaradi recesije in politične negotovosti zmanjšale za skupno 37 %. Da bi ohranile vloge, so morale navedene banke plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (15), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki jo je dodelila grška centralna banka. |
| --- | --- |

(26)

Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zaradi recesije in politične negotovosti zmanjšale za skupno 37 %. Da bi ohranile vloge, so morale navedene banke plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (15), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki jo je dodelila grška centralna banka.

| (27) | Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (16). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovih bilancah stanja, saj je večina računovodske izgube (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisane zaradi navedenih novih grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (17). |
| --- | --- |

(27)

Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (16). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovih bilancah stanja, saj je večina računovodske izgube (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisane zaradi navedenih novih grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (17).

| (28) | Štiri največje grške banke so decembra 2012 prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF. |
| --- | --- |

(28)

Štiri največje grške banke so decembra 2012 prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF.

| (29) | Spomladi leta 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, sklad HFSF pa je s tem imel v lasti več kot 80-odstotni delež vsake od štirih bank. Sklad HFSF je za banke, ki jim je uspelo privabiti vnaprej določen znesek zasebnega kapitala (skupina, banka Piraeus Bank S.A. in banka National Bank of Greece S.A.), prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili dodeljeni nakupni boni na delnice sklada HFSF. |
| --- | --- |

(29)

Spomladi leta 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, sklad HFSF pa je s tem imel v lasti več kot 80-odstotni delež vsake od štirih bank. Sklad HFSF je za banke, ki jim je uspelo privabiti vnaprej določen znesek zasebnega kapitala (skupina, banka Piraeus Bank S.A. in banka National Bank of Greece S.A.), prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili dodeljeni nakupni boni na delnice sklada HFSF.

| (30) | Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Navedeni svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih družbah za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev: osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec. |
| --- | --- |

(30)

Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Navedeni svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih družbah za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev: osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec.

| (31) | Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju. Grška centralna banka je oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca. |
| --- | --- |

(31)

Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju. Grška centralna banka je oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca.

| (32) | Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili i) napovedi kreditne izgube (18) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za navedeni test izjemnih situacij iz leta 2013.

  Preglednica 4


  Test izjemnih situacij iz leta 2013: Kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)













  Banke | Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1) | Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2) | Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3) | Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (19) (4) | Interno ustvarjanje kapitala (5) | Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6) | Kapitalske potrebe (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (20) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (21) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Vir: | Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42. |

(32)

Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili i) napovedi kreditne izgube (18) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za navedeni test izjemnih situacij iz leta 2013.

Preglednica 4

Test izjemnih situacij iz leta 2013: Kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)

Banke

Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1)

Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2)

Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)

Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (19) (4)

Interno ustvarjanje kapitala (5)

Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6)

Kapitalske potrebe (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG (20)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (21)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Vir:

Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42.

| (33) | Grška centralna banka je 6. marca 2014 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija. |
| --- | --- |

(33)

Grška centralna banka je 6. marca 2014 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.

| (34) | Banke so med koncem marca 2013 in začetkom maja 2014 nadaljevale s povečevanjem kapitala. |
| --- | --- |

(34)

Banke so med koncem marca 2013 in začetkom maja 2014 nadaljevale s povečevanjem kapitala.

2.1.2   Upravičenec

| (35) | Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) ter Združenem kraljestvu. Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zakladništva in investicijskega bančništva. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 30. septembra 2012 zaposlovala skupno 17 119 oseb, od tega jih je bila približno tretjina zaposlenih v jugovzhodni Evropi in Združenem kraljestvu, drugi pa v Grčiji (22). |
| --- | --- |

(35)

Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) ter Združenem kraljestvu. Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zakladništva in investicijskega bančništva. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 30. septembra 2012 zaposlovala skupno 17 119 oseb, od tega jih je bila približno tretjina zaposlenih v jugovzhodni Evropi in Združenem kraljestvu, drugi pa v Grčiji (22).

| (36) | Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 6 043 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani s programom PSI, so znašali 4 786 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011 (23). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je skupina imela z novimi grškimi državnimi obveznicami. |
| --- | --- |

(36)

Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 6 043 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani s programom PSI, so znašali 4 786 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011 (23). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je skupina imela z novimi grškimi državnimi obveznicami.

| (37) | Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.

  Preglednica 5


  Glavni podatki za skupino Alpha Bank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013











  Poslovni izid
  (v milijonih EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | pro forma 2012
  (vključno z banko Emporiki) | 2013
  (vključno z banko Emporiki) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki iz obresti | 1 819 | 1 784 | 1 397 | 1 755 | 1 658 |
| Prihodki od poslovanja skupaj | 2 249 | 2 283 | 1 506 | 1 826 | 2 344 |
| Odhodki iz poslovanja skupaj | –1 148 | –1 096 | –1 179 | –1 746 | –1 426 |
| Prihodki pred rezervacijami | 1 101 | 1 187 | 327 | 80 | 918 |
| Izgube zaradi oslabitve za kritje kreditnega tveganja | – 885 | –1 130 | –1 669 | –2 802 | –1 923 |
| Izgube zaradi oslabitve pri grških državnih obveznicah in posojilih, upravičenih do programa PSI | — | –4 789 | — | — | — |
| Negativna vrednost dobrega imena | | | | | 3 283 |
| Čisti dobiček/izguba | 86 | –3 810 | –1 086 | ni na voljo | 2 922 |
| Izbrani podatki o obsegu
  (v milijonih EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | pro forma 2012
  (vključno z banko Emporiki) | 2013
  (vključno z banko Emporiki) |
| Posojila in predplačila strankam skupaj (čista) | 49 305 | 44 876 | 40 495 | 55 459 | 51 678 |
| Vloge | 38 293 | 29 399 | 28 451 | 41 348 | 42 485 |
| Bilančna vsota | 66 798 | 59 148 | 58 357 | 76 518 | 73 697 |
| Lastniški kapital skupaj (24) | 5 784 | 1 966 | 773 | 3 423 | 8 312 |
| Viri: | 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
  Pred letom 2012: Restructuring Plan of Alpha Bank (Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank), junij 2014, str. 24.
  Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 – konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
  Leto 2010: Finančni rezultati za leto 2011 – konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf |

(37)

Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.

Preglednica 5

Glavni podatki za skupino Alpha Bank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013

Poslovni izid

(v milijonih EUR)

2010

2011

2012

pro forma 2012

(vključno z banko Emporiki)

2013

(vključno z banko Emporiki)

Čisti prihodki iz obresti

1 819

1 784

1 397

1 755

1 658

Prihodki od poslovanja skupaj

2 249

2 283

1 506

1 826

2 344

Odhodki iz poslovanja skupaj

–1 148

–1 096

–1 179

–1 746

–1 426

Prihodki pred rezervacijami

1 101

1 187

327

80

918

Izgube zaradi oslabitve za kritje kreditnega tveganja

– 885

–1 130

–1 669

–2 802

–1 923

Izgube zaradi oslabitve pri grških državnih obveznicah in posojilih, upravičenih do programa PSI

—

–4 789

—

—

—

Negativna vrednost dobrega imena

3 283

Čisti dobiček/izguba

86

–3 810

–1 086

ni na voljo

2 922

Izbrani podatki o obsegu

(v milijonih EUR)

2010

2011

2012

pro forma 2012

(vključno z banko Emporiki)

2013

(vključno z banko Emporiki)

Posojila in predplačila strankam skupaj (čista)

49 305

44 876

40 495

55 459

51 678

Vloge

38 293

29 399

28 451

41 348

42 485

Bilančna vsota

66 798

59 148

58 357

76 518

73 697

Lastniški kapital skupaj (24)

5 784

1 966

773

3 423

8 312

Viri:

2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf

Pred letom 2012: Restructuring Plan of Alpha Bank (Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank), junij 2014, str. 24.

Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 – konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf

Leto 2010: Finančni rezultati za leto 2011 – konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf

| (38) | Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (4 786 milijonov EUR (25)), težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 152 % (26), na ta datum pa je 34 % njene bilance stanja financiral Eurosistem (27). |
| --- | --- |

(38)

Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (4 786 milijonov EUR (25)), težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 152 % (26), na ta datum pa je 34 % njene bilance stanja financiral Eurosistem (27).

| (39) | Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013 ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 262 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(39)

Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013 ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 262 milijonov EUR.

| (40) | Skupina je marca 2014 nadaljevala s povečanjem kapitala v višini 1,2 milijarde EUR za kritje kapitalskih potreb iz uvodne izjave 39 in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije v višini 940 milijonov EUR (28). Sklad HFSF, ki je aprila 2014 povečal kapital banke Eurobank, se v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja ni zavezal k vlaganju kapitala za povečanje kapitala skupine. Slednja je svoj kapital povečala s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila 0,66 EUR za delnico. |
| --- | --- |

(40)

Skupina je marca 2014 nadaljevala s povečanjem kapitala v višini 1,2 milijarde EUR za kritje kapitalskih potreb iz uvodne izjave 39 in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije v višini 940 milijonov EUR (28). Sklad HFSF, ki je aprila 2014 povečal kapital banke Eurobank, se v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja ni zavezal k vlaganju kapitala za povečanje kapitala skupine. Slednja je svoj kapital povečala s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila 0,66 EUR za delnico.

| (41) | Skupina je po povečanju kapitala 17. aprila 2014 javnost obvestila, da je od Grčije odkupila prednostne delnice v skupnem znesku 940 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(41)

Skupina je po povečanju kapitala 17. aprila 2014 javnost obvestila, da je od Grčije odkupila prednostne delnice v skupnem znesku 940 milijonov EUR.

2.2   GRŠKE BANČNE DEJAVNOSTI, KI JIH JE PREVZELA SKUPINA

2.2.1   Prevzem banke Emporiki Bank

| (42) | Banka Emporiki Bank je bila ustanovljena leta 1882. |
| --- | --- |

(42)

Banka Emporiki Bank je bila ustanovljena leta 1882.

| (43) | Skupina Crédit Agricole Group je leta 2000 prvotno prevzela 6,7-odstotni delež banke Emporiki Bank. Banka Emporiki Bank je odvisna družba banke Crédit Agricole postala leta 2006, ko je ta prevzela nadzorni delež. Takrat je banka Crédit Agricole svoj delež v banki Emporiki Bank povečala na 94,99 %. |
| --- | --- |

(43)

Skupina Crédit Agricole Group je leta 2000 prvotno prevzela 6,7-odstotni delež banke Emporiki Bank. Banka Emporiki Bank je odvisna družba banke Crédit Agricole postala leta 2006, ko je ta prevzela nadzorni delež. Takrat je banka Crédit Agricole svoj delež v banki Emporiki Bank povečala na 94,99 %.

| (44) | Banka Emporiki bank je opravljala vse bančne dejavnosti (poslovanje s prebivalstvom, poslovanje s podjetji) ter investicijsko bančništvo, upravljanje sredstev, upravljanje portfeljev in splošne finančne storitve. Svoje storitve je v Grčiji nudila prek svoje mreže 323 podružnic, v tujini pa prek svoje podružnice na Cipru ter odvisnih družb na Cipru, v Bolgariji, Albaniji in Romuniji (29). Dne 31. decembra 2012 je zaposlovala 4 230 oseb. |
| --- | --- |

(44)

Banka Emporiki bank je opravljala vse bančne dejavnosti (poslovanje s prebivalstvom, poslovanje s podjetji) ter investicijsko bančništvo, upravljanje sredstev, upravljanje portfeljev in splošne finančne storitve. Svoje storitve je v Grčiji nudila prek svoje mreže 323 podružnic, v tujini pa prek svoje podružnice na Cipru ter odvisnih družb na Cipru, v Bolgariji, Albaniji in Romuniji (29). Dne 31. decembra 2012 je zaposlovala 4 230 oseb.

| (45) | Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in druge ustrezne papirje z nominalno vrednostjo 766 milijonov EUR. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški, povezani programom PSI, znašali 590 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe banke Emporiki Bank ocenjene na 2 475 milijonov EUR, izračunane pa so bile na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2014 in je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil. |
| --- | --- |

(45)

Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in druge ustrezne papirje z nominalno vrednostjo 766 milijonov EUR. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški, povezani programom PSI, znašali 590 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe banke Emporiki Bank ocenjene na 2 475 milijonov EUR, izračunane pa so bile na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2014 in je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil.

| (46) | Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki je bila takrat v lasti banke Crédit Agricole. |
| --- | --- |

(46)

Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki je bila takrat v lasti banke Crédit Agricole.

| (47) | Banki Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali „Pogodbo o nakupu deleža z dne 16. oktobra 2012 med banko Crédit Agricole S.A. in banko Alpha Bank S.A. za prodajo in nakup banke Emporiki Bank of Greece S.A.“. Banka Crédit Agricole je po končanem skrbnem finančnem pregledu vložila skupno 2 893 milijonov EUR kapitala in v celoti vpisala zamenljivo obveznico v višini 150 milijonov EUR, ki jo je izdala skupina (30). Skupina je nato prevzela v celoti dokapitalizirano banko Emporiki Bank za 1 EUR. Skupina v skladu s pogodbo o nakupu deleža ni prevzela tujih odvisnih družb banke Emporiki Bank, ki so ostale v lasti banke Crédit Agricole, razen ciprske podružnice banke Emporiki Bank, ki je predstavljala sredstva v vrednosti 0,5 milijarde EUR in je spadala med obveznosti, ki jih je prevzela skupina. |
| --- | --- |

(47)

Banki Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali „Pogodbo o nakupu deleža z dne 16. oktobra 2012 med banko Crédit Agricole S.A. in banko Alpha Bank S.A. za prodajo in nakup banke Emporiki Bank of Greece S.A.“. Banka Crédit Agricole je po končanem skrbnem finančnem pregledu vložila skupno 2 893 milijonov EUR kapitala in v celoti vpisala zamenljivo obveznico v višini 150 milijonov EUR, ki jo je izdala skupina (30). Skupina je nato prevzela v celoti dokapitalizirano banko Emporiki Bank za 1 EUR. Skupina v skladu s pogodbo o nakupu deleža ni prevzela tujih odvisnih družb banke Emporiki Bank, ki so ostale v lasti banke Crédit Agricole, razen ciprske podružnice banke Emporiki Bank, ki je predstavljala sredstva v vrednosti 0,5 milijarde EUR in je spadala med obveznosti, ki jih je prevzela skupina.

| (48) | Količnik kapitalske ustreznosti banke Emporiki Bank je dne 31. decembra 2012, po dokapitalizaciji, ki jo je izvedla banka Crédit Agricole, znašal 17,6 %, njen količnik temeljnega kapitala pa je znašal 13,5 %. |
| --- | --- |

(48)

Količnik kapitalske ustreznosti banke Emporiki Bank je dne 31. decembra 2012, po dokapitalizaciji, ki jo je izvedla banka Crédit Agricole, znašal 17,6 %, njen količnik temeljnega kapitala pa je znašal 13,5 %.

| (49) | Skupina je 1. februarja 2013 javnost obvestila o dokončanem prenosu celotnega delniškega kapitala banke Emporiki Bank na skupino (31). |
| --- | --- |

(49)

Skupina je 1. februarja 2013 javnost obvestila o dokončanem prenosu celotnega delniškega kapitala banke Emporiki Bank na skupino (31).

| (50) | Glavni podatki za banko Emporiki Bank iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in januarja 2013 so predstavljeni v preglednici 6.

  Preglednica 6


  Glavni podatki za banko Emporiki Bank za leta 2010, 2011 in 2012 ter januar 2013










  V milijardah EUR | 31. december 2010
  (konsolidirano) | 31. december 2011
  (konsolidirano) | December 2012
  (obveznosti, ki jih je prevzela skupina) | Januar 2013
  (obveznosti, ki jih je prevzela skupina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilančna vsota | 26,78 | 21,7 | 19,5 | 18,2 |
| Bruto posojila in predplačila strankam skupaj | 24 | 23,48 | 19,85 | 19,8 |
| Rezervacije | 2,8 | 4,4 | 5 | 5 |
| Terjatve do strank | 12,2 | 11,3 | 12,68 | 12,9 |
| Financiranje iz Eurosistema | 0,3 | 1,77 | 1,2 | 1,2 |
| Lastniški kapital skupaj | 0,9 | 0,9 | 1,73 | 2,3 |
| Izguba po obdavčitvi | –0,87 | –1,76 | –1,5 | |
| Čista posojila/vloge | 173,8 % | 169,1 % | 117,2 % | 114,1 % |
| Viri: | Januar 2013: Rezultati banke Alpha Bank za finančno leto 2012, predstavitev z dne 27. marca 2013 (na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
  December 2012: Ključni kazalniki bank Alpha Bank in Emporiki Bank, na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
  Leti 2011 in 2010: Konsolidirani računovodski izkazi banke Emporiki Bank z dne 31. decembra 2011. |

(50)

Glavni podatki za banko Emporiki Bank iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in januarja 2013 so predstavljeni v preglednici 6.

Preglednica 6

Glavni podatki za banko Emporiki Bank za leta 2010, 2011 in 2012 ter januar 2013

V milijardah EUR

31. december 2010

(konsolidirano)

31. december 2011

(konsolidirano)

December 2012

(obveznosti, ki jih je prevzela skupina)

Januar 2013

(obveznosti, ki jih je prevzela skupina)

Bilančna vsota

26,78

21,7

19,5

18,2

Bruto posojila in predplačila strankam skupaj

24

23,48

19,85

19,8

Rezervacije

2,8

4,4

5

5

Terjatve do strank

12,2

11,3

12,68

12,9

Financiranje iz Eurosistema

0,3

1,77

1,2

1,2

Lastniški kapital skupaj

0,9

0,9

1,73

2,3

Izguba po obdavčitvi

–0,87

–1,76

–1,5

Čista posojila/vloge

173,8 %

169,1 %

117,2 %

114,1 %

Viri:

Januar 2013: Rezultati banke Alpha Bank za finančno leto 2012, predstavitev z dne 27. marca 2013 (na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)

December 2012: Ključni kazalniki bank Alpha Bank in Emporiki Bank, na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2

Leti 2011 in 2010: Konsolidirani računovodski izkazi banke Emporiki Bank z dne 31. decembra 2011.

2.2.2   Prevzem izbranih obveznosti treh zadružnih bank

| (51) | Grška centralna banka se je 8. decembra 2013 odločila, da bo nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank, Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank. |
| --- | --- |

(51)

Grška centralna banka se je 8. decembra 2013 odločila, da bo nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank, Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank.

| (52) | Grška centralna banka je nadaljevala z nakupom in prevzemom (32), pri katerem bi se na pridobitelja prenesle vse vloge, vključno z medbančnimi vlogami, ter vse terjatve in obveznosti do grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe, ne pa tudi posojila. Grška centralna banka je stopila v stik s štirimi sistemskimi grškimi bankami, saj naj bi se vloge po trditvah grške centralne banke prenesle na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank, dne 5. decembra 2013. Grška centralna banka je dala prednost ponudbi skupine. Skupina je za plačilo ponudila znesek, enak 2,1 % prenesenih vlog. |
| --- | --- |

(52)

Grška centralna banka je nadaljevala z nakupom in prevzemom (32), pri katerem bi se na pridobitelja prenesle vse vloge, vključno z medbančnimi vlogami, ter vse terjatve in obveznosti do grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe, ne pa tudi posojila. Grška centralna banka je stopila v stik s štirimi sistemskimi grškimi bankami, saj naj bi se vloge po trditvah grške centralne banke prenesle na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank, dne 5. decembra 2013. Grška centralna banka je dala prednost ponudbi skupine. Skupina je za plačilo ponudila znesek, enak 2,1 % prenesenih vlog.

2.2.2.1   Banka Dodecanese Bank

| (53) | Banka Dodecanese Bank je bila ustanovljena leta 1994. |
| --- | --- |

(53)

Banka Dodecanese Bank je bila ustanovljena leta 1994.

| (54) | Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Dodecanese Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Dodecanese Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Dodecanese Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 3,5 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev. |
| --- | --- |

(54)

Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Dodecanese Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Dodecanese Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Dodecanese Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 3,5 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.

| (55) | Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Dodecanese Bank. Dovoljenje banke Dodecanese Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (33). Izbrane obveznosti banke Dodecanese Bank so bile prenesene na skupino (34). Po navedbah grške centralne banke (35) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala približno 6 milijonov EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 255 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel (36) v višini 249 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 166 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 83 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Dodecanese Bank v višini 258,5 milijona EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF. |
| --- | --- |

(55)

Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Dodecanese Bank. Dovoljenje banke Dodecanese Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (33). Izbrane obveznosti banke Dodecanese Bank so bile prenesene na skupino (34). Po navedbah grške centralne banke (35) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala približno 6 milijonov EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 255 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel (36) v višini 249 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 166 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 83 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Dodecanese Bank v višini 258,5 milijona EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF.

| (56) | Banka Dodecanese Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 132 oseb in imela 11 podružnic. Skupina v okviru reševanja ni prevzela nobene podružnice banke Dodecanese Bank, je pa navedla, da bo ohranila fizično prisotnost na območjih, kjer se mreže ne prekrivajo (tj. na štirih otokih brez bančnih alternativ) in ohranila štiri majhne podružnice, s katerimi upravlja upravitelj. Skupina je uslužbence banke Dodecanese Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila. |
| --- | --- |

(56)

Banka Dodecanese Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 132 oseb in imela 11 podružnic. Skupina v okviru reševanja ni prevzela nobene podružnice banke Dodecanese Bank, je pa navedla, da bo ohranila fizično prisotnost na območjih, kjer se mreže ne prekrivajo (tj. na štirih otokih brez bančnih alternativ) in ohranila štiri majhne podružnice, s katerimi upravlja upravitelj. Skupina je uslužbence banke Dodecanese Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.

2.2.2.2   Banka Evia Bank

| (57) | Banka Evia Bank je bila ustanovljena leta 1995. |
| --- | --- |

(57)

Banka Evia Bank je bila ustanovljena leta 1995.

| (58) | Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Evia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Evia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Evia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 1,8 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev. |
| --- | --- |

(58)

Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Evia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Evia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Evia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 1,8 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.

| (59) | Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Evia Bank. Dovoljenje banke Evia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (37). Izbrane obveznosti banke Evia Bank so bile prenesene na skupino (38). Po navedbah grške centralne banke (39) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 98 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 96 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 64 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 32 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Evia Bank v višini 105 milijonov EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF.
  Banka Evia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 59 oseb in imela 4 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Evia Bank. Skupina je uslužbence banke Evia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila. |
| --- | --- |

(59)

Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Evia Bank. Dovoljenje banke Evia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (37). Izbrane obveznosti banke Evia Bank so bile prenesene na skupino (38). Po navedbah grške centralne banke (39) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 98 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 96 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 64 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 32 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Evia Bank v višini 105 milijonov EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF.

Banka Evia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 59 oseb in imela 4 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Evia Bank. Skupina je uslužbence banke Evia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.

2.2.2.3   Banka Western Macedonia Bank

| (60) | Leta 1995 je bila ustanovljena razvojna kreditna zadruga regije Kozani. Leta 2008 je zadruga delovala pod novim imenom, „Cooperative Bank of Western Macedonia“. |
| --- | --- |

(60)

Leta 1995 je bila ustanovljena razvojna kreditna zadruga regije Kozani. Leta 2008 je zadruga delovala pod novim imenom, „Cooperative Bank of Western Macedonia“.

| (61) | Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Western Macedonia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Western Macedonia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Western Macedonia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. septembra 2013, ocenjen na –11 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev. |
| --- | --- |

(61)

Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Western Macedonia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Western Macedonia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Western Macedonia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. septembra 2013, ocenjen na –11 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.

| (62) | Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Western Macedonia Bank. Dovoljenje banke Western Macedonia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (40). Izbrane obveznosti banke Western Macedonia Bank so bile prenesene na skupino (41). Po navedbah grške centralne banke (42) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 84 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 82 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 55 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 27 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. |
| --- | --- |

(62)

Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Western Macedonia Bank. Dovoljenje banke Western Macedonia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (40). Izbrane obveznosti banke Western Macedonia Bank so bile prenesene na skupino (41). Po navedbah grške centralne banke (42) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 84 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 82 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 55 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 27 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli.

| (63) | Banka Western Macedonia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 36 oseb in imela 3 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Western Macedonia Bank. Skupina je uslužbence banke Western Macedonia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila. |
| --- | --- |

(63)

Banka Western Macedonia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 36 oseb in imela 3 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Western Macedonia Bank. Skupina je uslužbence banke Western Macedonia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.

| (64) | Glavni podatki vseh treh zadružnih bank so predstavljeni v preglednici 7.

  Preglednica 7


  Glavni podatki vseh treh zadružnih bank (v milijonih EUR) | (A) | (B) | (C) | (D) = (B) – (A) | (E) = 2,1 %* (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Poštena vrednost prenesenih sredstev | Poštena vrednost prenesenih obveznosti | od tega prenesene vloge | Prvotna likvidnostna vrzel | Plačilo
  (2,1 % prenesenih vlog) |
| Banka Dodecanese Bank | 6 | 255 | 255 | 249 | 5 |
| Banka Evia Bank | 2 | 98 | 95 | 96 | 2 |
| Banka Western Macedonia Bank | 2 | 84 | 82 | 82 | 2 |
| Skupaj | | | | 427 | 9 |
| Viri: | Odločbe odbora grške centralne banke za kredite in zavarovanja št. 97/1, 97/2 in 97/3 z dne 8. februarja 2013.
  Odločbe odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 in 14/8 z dne 8. decembra 2013. |

(64)

Glavni podatki vseh treh zadružnih bank so predstavljeni v preglednici 7.

Preglednica 7

Glavni podatki vseh treh zadružnih bank (v milijonih EUR)

(A)

(B)

(C)

(D) = (B) – (A)

(E) = 2,1 %* (C)

Poštena vrednost prenesenih sredstev

Poštena vrednost prenesenih obveznosti

od tega prenesene vloge

Prvotna likvidnostna vrzel

Plačilo

(2,1 % prenesenih vlog)

Banka Dodecanese Bank

6

255

255

249

5

Banka Evia Bank

2

98

95

96

2

Banka Western Macedonia Bank

2

84

82

82

2

Skupaj

427

9

Viri:

Odločbe odbora grške centralne banke za kredite in zavarovanja št. 97/1, 97/2 in 97/3 z dne 8. februarja 2013.

Odločbe odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 in 14/8 z dne 8. decembra 2013.

2.2.3   Prevzem banke Citibank Greece

| (65) | Banka Citibank International je bila ustanovljena leta 1812. Banka Citibank je z delovanjem v Grčiji začela leta 1964 in je bila prvotno namenjena izpolnjevanju potreb pomorskega sektorja in poslovnih sektorjev. Banka Citibank Greece se je leta 1980 začela širiti na področje poslovanja s prebivalstvom. Trenutno je dejavna na področju poslovanja s potrošniki in podjetji ter vodi mrežo 20 podružnic po vsej državi. |
| --- | --- |

(65)

Banka Citibank International je bila ustanovljena leta 1812. Banka Citibank je z delovanjem v Grčiji začela leta 1964 in je bila prvotno namenjena izpolnjevanju potreb pomorskega sektorja in poslovnih sektorjev. Banka Citibank Greece se je leta 1980 začela širiti na področje poslovanja s prebivalstvom. Trenutno je dejavna na področju poslovanja s potrošniki in podjetji ter vodi mrežo 20 podružnic po vsej državi.

| (66) | Sklad HFSF je 29. maja 2014 od skupine prejel prošnjo za soglasje k prevzemu banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners Club Greece (v nadaljnjem besedilu: družba Diners) (43). |
| --- | --- |

(66)

Sklad HFSF je 29. maja 2014 od skupine prejel prošnjo za soglasje k prevzemu banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners Club Greece (v nadaljnjem besedilu: družba Diners) (43).

| (67) | Skupina je izrazila namen glede prevzema dejavnosti banke Citibank Greece, vključno s posojili strankam (za čisti skupni znesek v višini 442 milijonov EUR in 1 115 milijonov EUR nedonosnih posojil, odpisan v celoti), vlogami strank (skupno 1 067 milijonov EUR), sredstvi v upravljanju (1 186 milijonov EUR), podružnicami za poslovanje s prebivalstvom, mrežo bankomatov (44) in zaposlenimi (45). Poleg tega je skupina izrazila tudi namen glede nakupa 100 % osnovnega kapitala družbe Diners. |
| --- | --- |

(67)

Skupina je izrazila namen glede prevzema dejavnosti banke Citibank Greece, vključno s posojili strankam (za čisti skupni znesek v višini 442 milijonov EUR in 1 115 milijonov EUR nedonosnih posojil, odpisan v celoti), vlogami strank (skupno 1 067 milijonov EUR), sredstvi v upravljanju (1 186 milijonov EUR), podružnicami za poslovanje s prebivalstvom, mrežo bankomatov (44) in zaposlenimi (45). Poleg tega je skupina izrazila tudi namen glede nakupa 100 % osnovnega kapitala družbe Diners.

| (68) | Cena je bila določena na 2 milijona EUR. |
| --- | --- |

(68)

Cena je bila določena na 2 milijona EUR.

| (69) | Sklad HFSF je skupini 5. junija 2014 dal soglasje k prevzemu banke Citibank Greece. |
| --- | --- |

(69)

Sklad HFSF je skupini 5. junija 2014 dal soglasje k prevzemu banke Citibank Greece.

2.3   UKREPI POMOČI

2.3.1   Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)

| (70) | Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. |
| --- | --- |

(70)

Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.

2.3.1.1   Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)

| (71) | Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila dodeljena skupini, so 30. novembra 2011 znašala približno 14,0 milijarde EUR. Skupina je dne 30. septembra 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1,6 milijarde EUR (46). |
| --- | --- |

(71)

Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila dodeljena skupini, so 30. novembra 2011 znašala približno 14,0 milijarde EUR. Skupina je dne 30. septembra 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1,6 milijarde EUR (46).

| (72) | Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 12. junija 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z dodeljevanjem jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa pomoči grškim bankam. |
| --- | --- |

(72)

Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 12. junija 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z dodeljevanjem jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa pomoči grškim bankam.

2.3.1.2   Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)

| (73) | Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalsko injekcijo v višini 940 milijonov EUR (ukrep A). Navedena kapitalska injekcija je bila enaka približno 2 % tveganju prilagojene aktive (47) skupine v zadevnem času. |
| --- | --- |

(73)

Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalsko injekcijo v višini 940 milijonov EUR (ukrep A). Navedena kapitalska injekcija je bila enaka približno 2 % tveganju prilagojene aktive (47) skupine v zadevnem času.

| (74) | Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let. |
| --- | --- |

(74)

Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let.

| (75) | Skupina je prednostne delnice odkupila 17. aprila 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 41. |
| --- | --- |

(75)

Skupina je prednostne delnice odkupila 17. aprila 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 41.

2.3.2   Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (76) | Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji s trenutnimi težavami z likvidnostjo omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je [...] (48) bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke. |
| --- | --- |

(76)

Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji s trenutnimi težavami z likvidnostjo omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je [...] (48) bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.

| (77) | Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka. Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka (49). Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, morajo državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(77)

Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka. Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka (49). Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, morajo državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk.

| (78) | Skupina je do 31. decembra 2011 prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 6,7 milijarde EUR (50), do 31. decembra 2012 pa izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 23,6 milijarde EUR (51). |
| --- | --- |

(78)

Skupina je do 31. decembra 2011 prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 6,7 milijarde EUR (50), do 31. decembra 2012 pa izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 23,6 milijarde EUR (51).

2.3.3   Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)

| (79) | Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

  Preglednica 8


  Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF | Prva premostitvena dokapitalizacija – maj 2012 | Druga premostitvena dokapitalizacija – december 2012 | Pismo o zavezi – december 2012 | Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 – maj 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrep | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Znesek
  (v milijonih EUR) | 1 900 | 1 042 | 1 629 | 4 021 |

(79)

Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

Preglednica 8

Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF

Prva premostitvena dokapitalizacija – maj 2012

Druga premostitvena dokapitalizacija – december 2012

Pismo o zavezi – december 2012

Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 – maj 2013

Ukrep

B1

B2

B3

B4

Znesek

(v milijonih EUR)

1 900

1 042

1 629

4 021

2.3.3.1   Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)

| (80) | V uvodnih izjavah 14 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha (52) je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku. |
| --- | --- |

(80)

V uvodnih izjavah 14 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha (52) je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku.

| (81) | Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 1,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(81)

Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 1,9 milijarde EUR.

| (82) | Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 1,9 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o skladu HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala nadaljnji kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala. |
| --- | --- |

(82)

Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 1,9 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o skladu HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala nadaljnji kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala.

| (83) | Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da bo skupina skladu HFSF plačala 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se šteli za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF skupini (53). |
| --- | --- |

(83)

Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da bo skupina skladu HFSF plačala 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se šteli za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF skupini (53).

2.3.3.2   Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)

| (84) | Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB. |
| --- | --- |

(84)

Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB.

| (85) | Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino. |
| --- | --- |

(85)

Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino.

2.3.3.3   Pismo o zavezi z dne 21. decembra 2012 (ukrep B3)

| (86) | Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku 1 629 milijonov EUR (ukrep B3). |
| --- | --- |

(86)

Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku 1 629 milijonov EUR (ukrep B3).

| (87) | Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (4 571 milijonov EUR (54)). |
| --- | --- |

(87)

Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (4 571 milijonov EUR (54)).

2.3.3.4   Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4)

| (88) | Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine. Skupina je 1. maja 2013 napovedala popolno prvo prodajo prednostnih pravic v višini 457 milijonov EUR in začetek zasebne prodaje za znesek v višini do 93 milijonov EUR, po ceni 0,44 EUR na novo delnico (55). |
| --- | --- |

(88)

Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine. Skupina je 1. maja 2013 napovedala popolno prvo prodajo prednostnih pravic v višini 457 milijonov EUR in začetek zasebne prodaje za znesek v višini do 93 milijonov EUR, po ceni 0,44 EUR na novo delnico (55).

| (89) | Skupina je javnost o končani izdaji pravic in popolni dodelitvi v okviru zasebne prodaje obvestila 3. junija 2013 (56). Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala skupine je tako dosegla 550 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(89)

Skupina je javnost o končani izdaji pravic in popolni dodelitvi v okviru zasebne prodaje obvestila 3. junija 2013 (56). Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala skupine je tako dosegla 550 milijonov EUR.

| (90) | Skupina je istega dne napovedala tudi, da bo sklad HFSF vpisal 9 138 636 364 delnic po ceni 0,44 EUR za delnico. Sklad HFSF je tako do dokapitalizacije iz pomladi 2013 v skupino vložil skupno 4 021 milijonov EUR kapitala v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3 po odbitku zneska zasebne udeležbe. Z delnicami, ki jih je imel v lasti sklad HFSF, je imel ta omejeno glasovalno pravico, saj je skupna zasebna udeležba dosegla 12-odstotno povečanja kapitala. Zakon o skladu HFSF je določal, da zasebni vlagatelji ohranijo nadzor nad skupino, če vložijo več kot 10 % kapitala, ki ga ta potrebuje. Sklad HFSF je obdržal polno glasovalno pravico pri ključnih poslovnih odločitvah. |
| --- | --- |

(90)

Skupina je istega dne napovedala tudi, da bo sklad HFSF vpisal 9 138 636 364 delnic po ceni 0,44 EUR za delnico. Sklad HFSF je tako do dokapitalizacije iz pomladi 2013 v skupino vložil skupno 4 021 milijonov EUR kapitala v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3 po odbitku zneska zasebne udeležbe. Z delnicami, ki jih je imel v lasti sklad HFSF, je imel ta omejeno glasovalno pravico, saj je skupna zasebna udeležba dosegla 12-odstotno povečanja kapitala. Zakon o skladu HFSF je določal, da zasebni vlagatelji ohranijo nadzor nad skupino, če vložijo več kot 10 % kapitala, ki ga ta potrebuje. Sklad HFSF je obdržal polno glasovalno pravico pri ključnih poslovnih odločitvah.

| (91) | S povečanjem delniškega kapitala skupine (ukrep B4) sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, delno izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3). |
| --- | --- |

(91)

S povečanjem delniškega kapitala skupine (ukrep B4) sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, delno izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3).

| (92) | Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2012 (57) je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (58), zato je bila cena novih delnic določena na 0,44 EUR za delnico. |
| --- | --- |

(92)

Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2012 (57) je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (58), zato je bila cena novih delnic določena na 0,44 EUR za delnico.

| (93) | Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine s 83,66-odstotnim deležem (59). Sklad HFSF je izdal 1 233 503 482 nakupnih bonov, zasebnim vlagateljem pa dodelil po en nakupni bon za vsako vpisano delnico, brez plačila (60). Vsak nakupni bon dodeli pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Prvi datum je bil določen na 10. december 2013, nakupne bone pa je mogoče uveljavljati dvakrat letno do 10. decembra 2017. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni 0,44 EUR plus letna obrestna mera (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven) (61). |
| --- | --- |

(93)

Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine s 83,66-odstotnim deležem (59). Sklad HFSF je izdal 1 233 503 482 nakupnih bonov, zasebnim vlagateljem pa dodelil po en nakupni bon za vsako vpisano delnico, brez plačila (60). Vsak nakupni bon dodeli pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Prvi datum je bil določen na 10. december 2013, nakupne bone pa je mogoče uveljavljati dvakrat letno do 10. decembra 2017. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni 0,44 EUR plus letna obrestna mera (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven) (61).

| (94) | Zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov v primeru izdaje pravic. Poleg tega se morebitna prilagoditev izvede naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Pri povečanju delniškega kapitala brez predkupne pravice prilagoditev ni. |
| --- | --- |

(94)

Zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov v primeru izdaje pravic. Poleg tega se morebitna prilagoditev izvede naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Pri povečanju delniškega kapitala brez predkupne pravice prilagoditev ni.

2.3.4   Državni ukrepi podpore za tri zadružne banke

| (95) | Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, je grška centralna banka likvidnostne vrzeli bank Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank ocenila na 249 milijonov EUR, 96 milijonov EUR oziroma 82 milijonov EUR. Skupni znesek likvidnostnih vrzeli je bil torej ocenjen na 427 milijonov EUR. Pokril jih je sklad HFSF, ki je skupini dodelil ustrezen znesek v obveznicah instrumenta EFSF. |
| --- | --- |

(95)

Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, je grška centralna banka likvidnostne vrzeli bank Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank ocenila na 249 milijonov EUR, 96 milijonov EUR oziroma 82 milijonov EUR. Skupni znesek likvidnostnih vrzeli je bil torej ocenjen na 427 milijonov EUR. Pokril jih je sklad HFSF, ki je skupini dodelil ustrezen znesek v obveznicah instrumenta EFSF.

2.4   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

| (96) | Grčija je 12. junija 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema banke Emporiki Bank in vlog treh zadružnih bank ponovno vzpostaviti svoje dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(96)

Grčija je 12. junija 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema banke Emporiki Bank in vlog treh zadružnih bank ponovno vzpostaviti svoje dolgoročno uspešno poslovanje.

2.4.1   Domače poslovanje

| (97) | Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je decembra 2009 predstavljalo več kot 20 % bilančne vsote, junija 2013 pa 15 % bilančne vsote (62), bi se moralo do konca leta 2018 zmanjšati na približno [...] (63). |
| --- | --- |

(97)

Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je decembra 2009 predstavljalo več kot 20 % bilančne vsote, junija 2013 pa 15 % bilančne vsote (62), bi se moralo do konca leta 2018 zmanjšati na približno [...] (63).

| (98) | Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja. |
| --- | --- |

(98)

Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja.

| (99) | Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom banke Emporiki Bank in treh zadružnih bank. Skupina je v obdobju od 31. decembra 2010 do 30. septembra 2012 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Število svojih podružnic s 458 leta 2010 je zmanjšala na 426 leta 2012 (64), v istem obdobju pa je za nekaj sto zmanjšala tudi število svojih zaposlenih v grških bančnih in nebančnih dejavnostih (65). |
| --- | --- |

(99)

Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom banke Emporiki Bank in treh zadružnih bank. Skupina je v obdobju od 31. decembra 2010 do 30. septembra 2012 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Število svojih podružnic s 458 leta 2010 je zmanjšala na 426 leta 2012 (64), v istem obdobju pa je za nekaj sto zmanjšala tudi število svojih zaposlenih v grških bančnih in nebančnih dejavnostih (65).

| (100) | Skupina namerava v obdobju od decembra 2012 do decembra 2017 nadalje zmanjšati število podružnic v Grčiji s 739 na [...]. Število zaposlenih v bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji se bo z 11 435 zmanjšalo na [...] (66). |
| --- | --- |

(100)

Skupina namerava v obdobju od decembra 2012 do decembra 2017 nadalje zmanjšati število podružnic v Grčiji s 739 na [...]. Število zaposlenih v bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji se bo z 11 435 zmanjšalo na [...] (66).

| (101) | Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški grških dejavnosti skupine za [...] % z 1 345 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2012 na [...] milijonov EUR leta 2017 (67). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških bančnih dejavnosti se bo zato do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod [...] %. |
| --- | --- |

(101)

Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški grških dejavnosti skupine za [...] % z 1 345 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2012 na [...] milijonov EUR leta 2017 (67). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških bančnih dejavnosti se bo zato do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod [...] %.

| (102) | V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Obresti na vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji znižale. Navedeno znižanje bi se doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Odvisnost skupine od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in širšega financiranja iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 32 % bilančne vsote leta 2012 na le [...] % leta 2017 (68). |
| --- | --- |

(102)

V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Obresti na vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji znižale. Navedeno znižanje bi se doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Odvisnost skupine od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in širšega financiranja iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 32 % bilančne vsote leta 2012 na le [...] % leta 2017 (68).

| (103) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na [...] % (s 131 % leta 2012 (69)), njena kapitalska ustreznost pa se bo še naprej izboljševala. |
| --- | --- |

(103)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na [...] % (s 131 % leta 2012 (69)), njena kapitalska ustreznost pa se bo še naprej izboljševala.

| (104) | Med prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Skupina bo izboljšala svoje postopke pridobivanja kreditov v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovalno kritje, manjše omejitve) in upravljanjem nedonosnih posojil. Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2014 dosegla [...] %, nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla stopnjo [...] % (70). Stroški tveganja (oslabitve) se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva z 2 799 milijonov EUR leta 2012 na pro forma osnovi (tj. vključno z banko Emporiki Bank) zmanjšali na [...] milijonov EUR leta 2018 (71). |
| --- | --- |

(104)

Med prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Skupina bo izboljšala svoje postopke pridobivanja kreditov v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovalno kritje, manjše omejitve) in upravljanjem nedonosnih posojil. Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2014 dosegla [...] %, nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla stopnjo [...] % (70). Stroški tveganja (oslabitve) se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva z 2 799 milijonov EUR leta 2012 na pro forma osnovi (tj. vključno z banko Emporiki Bank) zmanjšali na [...] milijonov EUR leta 2018 (71).

| (105) | Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. [...]. Njen kapitalski donos bo leta 2018 v Grčiji znašal [...] % (72). |
| --- | --- |

(105)

Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. [...]. Njen kapitalski donos bo leta 2018 v Grčiji znašal [...] % (72).

2.4.2   Mednarodne bančne dejavnosti

| (106) | Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Avgusta 2013 je prodala svojo ukrajinsko odvisno družbo. Število podružnic v jugovzhodni Evropi se je s 622 leta 2009 zmanjšalo na 488 leta 2012 (73). |
| --- | --- |

(106)

Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Avgusta 2013 je prodala svojo ukrajinsko odvisno družbo. Število podružnic v jugovzhodni Evropi se je s 622 leta 2009 zmanjšalo na 488 leta 2012 (73).

| (107) | Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Prav tako namerava zmanjšati obseg svojih mednarodnih sredstev na [...] milijard EUR. Skupina bo za izpolnjevanje tega cilja proučila vse možnosti glede odprodaj ali zmanjšala svoj portfelj. Ta načrtovan obseg mednarodnih sredstev skupine predstavlja zmanjšanje njene tuje aktive za [...] do 31. decembra 2012 [...]. |
| --- | --- |

(107)

Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Prav tako namerava zmanjšati obseg svojih mednarodnih sredstev na [...] milijard EUR. Skupina bo za izpolnjevanje tega cilja proučila vse možnosti glede odprodaj ali zmanjšala svoj portfelj. Ta načrtovan obseg mednarodnih sredstev skupine predstavlja zmanjšanje njene tuje aktive za [...] do 31. decembra 2012 [...].

| (108) | V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjši odvisnosti tujih odvisnih podjetij od njihove grške matične družbe glede likvidnostnega položaja. Financiranje tujih odvisnih družb znotraj skupine se bo od leta 2013 do leta 2017 s 4 172 milijonov EUR zmanjšalo na [...] milijonov EUR (74). |
| --- | --- |

(108)

V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjši odvisnosti tujih odvisnih podjetij od njihove grške matične družbe glede likvidnostnega položaja. Financiranje tujih odvisnih družb znotraj skupine se bo od leta 2013 do leta 2017 s 4 172 milijonov EUR zmanjšalo na [...] milijonov EUR (74).

| (109) | Da bi izboljšala donosnost svojih tujih dejavnosti, skupina načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. V [...], na primer, se bo zaprlo [...] podružnic od [...], število zaposlenih pa se bo med letoma 2012 in 2018 zmanjšalo za [...] (–[...]) (75). |
| --- | --- |

(109)

Da bi izboljšala donosnost svojih tujih dejavnosti, skupina načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. V [...], na primer, se bo zaprlo [...] podružnic od [...], število zaposlenih pa se bo med letoma 2012 in 2018 zmanjšalo za [...] (–[...]) (75).

| (110) | Zato bo njen kapitalski donos znašal [...] (76). |
| --- | --- |

(110)

Zato bo njen kapitalski donos znašal [...] (76).

2.4.3   Povečevanje zasebnega kapitala in prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov

| (111) | Skupina je bila uspešna pri zbiranju znatnih zneskov kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala. |
| --- | --- |

(111)

Skupina je bila uspešna pri zbiranju znatnih zneskov kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala.

| (112) | Najprej je skupina zbrala nekaj zasebnega kapitala leta 2009 z izdajo pravic v višini 986 milijonov EUR (77). Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 89, je skupina uspela zbrati kapital tudi od zasebnih vlagateljev med dokapitalizacijo iz pomladi 2013. Dokapitalizacija iz pomladi 2013 je precej zmanjšala delež obstoječih delničarjev, saj je po tej dokapitalizaciji sklad HSFS prejel 83,66 % delnic skupine, prejšnji delničarji pa so ohranili le 4,9-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008. |
| --- | --- |

(112)

Najprej je skupina zbrala nekaj zasebnega kapitala leta 2009 z izdajo pravic v višini 986 milijonov EUR (77). Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 89, je skupina uspela zbrati kapital tudi od zasebnih vlagateljev med dokapitalizacijo iz pomladi 2013. Dokapitalizacija iz pomladi 2013 je precej zmanjšala delež obstoječih delničarjev, saj je po tej dokapitalizaciji sklad HSFS prejel 83,66 % delnic skupine, prejšnji delničarji pa so ohranili le 4,9-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.

| (113) | Skupina je marca 2014 na trgu zbrala 1,2 milijarde EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije. Navedene nove delnice so bile izdane po višji ceni za delnico, kot jo je plačal sklad HFSF v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(113)

Skupina je marca 2014 na trgu zbrala 1,2 milijarde EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije. Navedene nove delnice so bile izdane po višji ceni za delnico, kot jo je plačal sklad HFSF v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (114) | Skupina je 20. aprila 2012 dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 40 %, 60 % in 60 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Skupina je 7. maja 2012 objavila rezultate odkupa (78). Skupna udeležba je znašala 66 %, skupni kapitalski dobiček pa je znašal 333 milijonov EUR. Skupina je 19. aprila 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti za neporavnani nominalni znesek v višini 316 milijonov EUR. Skupina je dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 35 %, 55 % in 55 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Delež sprejetih ponudb je bil 58-odstoten, kapitalski dobiček pa je znašal 103 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(114)

Skupina je 20. aprila 2012 dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 40 %, 60 % in 60 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Skupina je 7. maja 2012 objavila rezultate odkupa (78). Skupna udeležba je znašala 66 %, skupni kapitalski dobiček pa je znašal 333 milijonov EUR. Skupina je 19. aprila 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti za neporavnani nominalni znesek v višini 316 milijonov EUR. Skupina je dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 35 %, 55 % in 55 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Delež sprejetih ponudb je bil 58-odstoten, kapitalski dobiček pa je znašal 103 milijonov EUR.

| (115) | Zaradi obeh odkupov se je neporavnani znesek podrejenega in hibridnega dolga z 985 milijonov EUR zmanjšal na 134 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(115)

Zaradi obeh odkupov se je neporavnani znesek podrejenega in hibridnega dolga z 985 milijonov EUR zmanjšal na 134 milijonov EUR.

2.5   ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV

| (116) | Grčija se je 12. junija 2014 zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila istega dne, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja. Nadaljnje zaveze, ki so navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku. |
| --- | --- |

(116)

Grčija se je 12. junija 2014 zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila istega dne, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja. Nadaljnje zaveze, ki so navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku.

| (117) | Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (79). |
| --- | --- |

(117)

Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (79).

| (118) | Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (80). |
| --- | --- |

(118)

Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (80).

| (119) | Grčija se je glede tujih odvisnih družb skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (81). |
| --- | --- |

(119)

Grčija se je glede tujih odvisnih družb skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (81).

| (120) | Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala več vrednostnih papirjev in zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (82). |
| --- | --- |

(120)

Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala več vrednostnih papirjev in zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (82).

| (121) | Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (83). |
| --- | --- |

(121)

Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (83).

| (122) | Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izvajala visokokakovostno kreditno politiko, da se zagotovi, da so odločitve glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil usmerjene v čim uspešnejše poslovanje in čim večjo donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina dosegala visoke standarde glede spremljanja kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (84). |
| --- | --- |

(122)

Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izvajala visokokakovostno kreditno politiko, da se zagotovi, da so odločitve glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil usmerjene v čim uspešnejše poslovanje in čim večjo donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina dosegala visoke standarde glede spremljanja kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (84).

| (123) | Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (85). |
| --- | --- |

(123)

Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (85).

| (124) | Nazadnje se je Grčija zavezala, da bo skupina upoštevala nekatere omejitve glede ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja z državno podporo (86). |
| --- | --- |

(124)

Nazadnje se je Grčija zavezala, da bo skupina upoštevala nekatere omejitve glede ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja z državno podporo (86).

| (125) | Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje. |
| --- | --- |

(125)

Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje.

| (126) | Grčija je ločeno navedla, da bo pred vsakim odkupom nakupnih bonov, ki bi ga izvedla skupina ali kateri koli državni subjekt, vključno s skladom HFSF, od Komisije pridobila soglasje (87). |
| --- | --- |

(126)

Grčija je ločeno navedla, da bo pred vsakim odkupom nakupnih bonov, ki bi ga izvedla skupina ali kateri koli državni subjekt, vključno s skladom HFSF, od Komisije pridobila soglasje (87).

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE

| (127) | Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji sporočila o bančništvu iz leta 2008 (88) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1). |
| --- | --- |

(127)

Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji sporočila o bančništvu iz leta 2008 (88) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1).

| (128) | Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (89). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (90), saj bi lahko skupino nadzirala država ali manjšinski zasebni lastniki. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja skupine, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (89). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (90), saj bi lahko skupino nadzirala država ali manjšinski zasebni lastniki. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja skupine, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti.

| (129) | Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načeli o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Alpha pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načeli o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Alpha pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.

| (130) | Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja z državno podporo, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil, ki bi skladu HFSF preprečevala usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Eurobank, National Bank of Greece in Piraeus Bank) in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečili izmenjavo občutljivih poslovnih informacij, povzročilo izkrivljanje konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten. |
| --- | --- |

(130)

Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja z državno podporo, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil, ki bi skladu HFSF preprečevala usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Eurobank, National Bank of Greece in Piraeus Bank) in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečili izmenjavo občutljivih poslovnih informacij, povzročilo izkrivljanje konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE

4.1   PRIPOMBE SKUPINE

| (131) | Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe skupine glede sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe skupine glede sklepa o začetku postopka za skupino Alpha.

| (132) | Skupina je glede primernosti ukrepa ugotovila, da je sistemsko pomembna v Grčiji in na bančnih trgih, na katerih posluje. Dodala je, da je njen poslovni model obstojen, kar dokazuje tudi njena dolga ugledna zgodovina. |
| --- | --- |

(132)

Skupina je glede primernosti ukrepa ugotovila, da je sistemsko pomembna v Grčiji in na bančnih trgih, na katerih posluje. Dodala je, da je njen poslovni model obstojen, kar dokazuje tudi njena dolga ugledna zgodovina.

| (133) | Skupina je ugotovila tudi, da sta bili obe dokapitalizaciji posledica vse slabšega gospodarskega okolja in da so bili dodatni ukrepi pomoči rezultat vse globlje finančne krize. Navedla je, da je prejela najmanjši sorazmerni delež državne pomoči do sedaj med grškimi bankami. Skupina je ugotovila, da bo načrt prestrukturiranja glede tega, ali so bili vsi ukrepi sprejeti takoj z namenom, da skupina v prihodnosti ne bo potrebovala dodatne pomoči, zagotovil podrobne informacije o ukrepih za porazdelitev bremena, ki so že bili izvedeni, se izvajajo in so načrtovani. Ugotovila je tudi, da so navedeni ukrepi zagotovili, da je posledice čutil vsak delničar. Ti so skupaj z obstoječo močno poslovno osnovo in trdnostjo postopkov za ocenjevanje kapitala prispevali k zagotavljanju ustrezne kapitalizacije skupine, kar bo pripomoglo k temu, da bo skupina ponovno uspešno poslovala in ne bo več potrebovala državne podpore. |
| --- | --- |

(133)

Skupina je ugotovila tudi, da sta bili obe dokapitalizaciji posledica vse slabšega gospodarskega okolja in da so bili dodatni ukrepi pomoči rezultat vse globlje finančne krize. Navedla je, da je prejela najmanjši sorazmerni delež državne pomoči do sedaj med grškimi bankami. Skupina je ugotovila, da bo načrt prestrukturiranja glede tega, ali so bili vsi ukrepi sprejeti takoj z namenom, da skupina v prihodnosti ne bo potrebovala dodatne pomoči, zagotovil podrobne informacije o ukrepih za porazdelitev bremena, ki so že bili izvedeni, se izvajajo in so načrtovani. Ugotovila je tudi, da so navedeni ukrepi zagotovili, da je posledice čutil vsak delničar. Ti so skupaj z obstoječo močno poslovno osnovo in trdnostjo postopkov za ocenjevanje kapitala prispevali k zagotavljanju ustrezne kapitalizacije skupine, kar bo pripomoglo k temu, da bo skupina ponovno uspešno poslovala in ne bo več potrebovala državne podpore.

| (134) | Poleg tega je skupina pozdravila jasnost pogojev trajne dokapitalizacije, ki bi po njenem mnenju morali popolnoma zajemati razloge, zaradi katerih je potrebovala državno podporo. Ugotovila je tudi, da je bila dokapitalizacija namenjena kapitalski izgubi, ki je nastala zaradi njenega sodelovanja v programu PSI, kar je bil izreden in nepredvidljiv dogodek. Podprla je mnenje, da po grških in evropskih standardih ni prevzela prevelikih tveganj pri pridobitvi državnega dolga. Navedla je, da brez programa PSI leta 2012 ne bi potrebovala dokapitalizacije in bi imela dobre možnosti za poplačilo prednostnih delnic v skladu z njihovimi pogodbenimi pogoji. Poleg tega je pripomnila, da je zaradi sodelovanja skupine v programu PSI sicer zabeležila znatne kapitalske izgube, vendar je imela še vedno pozitivno čisto vrednost sredstev. |
| --- | --- |

(134)

Poleg tega je skupina pozdravila jasnost pogojev trajne dokapitalizacije, ki bi po njenem mnenju morali popolnoma zajemati razloge, zaradi katerih je potrebovala državno podporo. Ugotovila je tudi, da je bila dokapitalizacija namenjena kapitalski izgubi, ki je nastala zaradi njenega sodelovanja v programu PSI, kar je bil izreden in nepredvidljiv dogodek. Podprla je mnenje, da po grških in evropskih standardih ni prevzela prevelikih tveganj pri pridobitvi državnega dolga. Navedla je, da brez programa PSI leta 2012 ne bi potrebovala dokapitalizacije in bi imela dobre možnosti za poplačilo prednostnih delnic v skladu z njihovimi pogodbenimi pogoji. Poleg tega je pripomnila, da je zaradi sodelovanja skupine v programu PSI sicer zabeležila znatne kapitalske izgube, vendar je imela še vedno pozitivno čisto vrednost sredstev.

| (135) | Skupina je dodala, da posluje na zelo trdni osnovi in da je bila zelo proaktivna pri izvajanju ukrepov, da bi uspešno delovala v obdobju izredne obremenitve. Pripomnila je, da od začetka krize ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik ali neprimerno tvegala, ampak se je osredotočala na upravljanje kreditnega tveganja, odpravo neravnovesij v svojem profilu financiranja z ustrezno odprodajo ter aktivno upravljala svojo stroškovno osnovo z racionalizacijo platforme za poslovanje in optimizacijo odhodkov za javna naročila. |
| --- | --- |

(135)

Skupina je dodala, da posluje na zelo trdni osnovi in da je bila zelo proaktivna pri izvajanju ukrepov, da bi uspešno delovala v obdobju izredne obremenitve. Pripomnila je, da od začetka krize ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik ali neprimerno tvegala, ampak se je osredotočala na upravljanje kreditnega tveganja, odpravo neravnovesij v svojem profilu financiranja z ustrezno odprodajo ter aktivno upravljala svojo stroškovno osnovo z racionalizacijo platforme za poslovanje in optimizacijo odhodkov za javna naročila.

| (136) | Poudarila je tudi znatno porazdelitev bremena med delničarje. Poleg tega je opozorila na znatne zaščitne ukrepe, ki jih ima na voljo vladni sektor, da dokapitaliziranim bankam prepreči prevzemanje prevelikih tveganj in pozorno spremlja ustrezno izvajanje načrtov prestrukturiranja, kot je imenovanje predstavnika finančnega ministrstva in sklada HFSF v upravni odbor skupine in ustrezne odbore. Poudarila je tudi, da bo sklad HFSF spremljal izvajanje načrta prestrukturiranja in da bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF v primeru dejanske napake odpravljen. |
| --- | --- |

(136)

Poudarila je tudi znatno porazdelitev bremena med delničarje. Poleg tega je opozorila na znatne zaščitne ukrepe, ki jih ima na voljo vladni sektor, da dokapitaliziranim bankam prepreči prevzemanje prevelikih tveganj in pozorno spremlja ustrezno izvajanje načrtov prestrukturiranja, kot je imenovanje predstavnika finančnega ministrstva in sklada HFSF v upravni odbor skupine in ustrezne odbore. Poudarila je tudi, da bo sklad HFSF spremljal izvajanje načrta prestrukturiranja in da bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF v primeru dejanske napake odpravljen.

| (137) | Skupina je zato menila, da bi morali struktura in pogoji trajne dokapitalizacije obstoječe in nove delničarje močno spodbuditi k sodelovanju pri prihodnjih povečanjih kapitala. |
| --- | --- |

(137)

Skupina je zato menila, da bi morali struktura in pogoji trajne dokapitalizacije obstoječe in nove delničarje močno spodbuditi k sodelovanju pri prihodnjih povečanjih kapitala.

| (138) | Skupina je glede nujnosti ukrepa ugotovila, da je bil z ukrepom pomoči odpravljen kapitalski primanjkljaj, ki je nastal zaradi programa PSI, zato je skupina dosegla najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti, ki jih je uvedla grška centralna banka, še naprej imela dostop do refinanciranja ECB in bo še naprej lahko podpirala svoje stranke in grško gospodarstvo v trenutnih težkih razmerah. |
| --- | --- |

(138)

Skupina je glede nujnosti ukrepa ugotovila, da je bil z ukrepom pomoči odpravljen kapitalski primanjkljaj, ki je nastal zaradi programa PSI, zato je skupina dosegla najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti, ki jih je uvedla grška centralna banka, še naprej imela dostop do refinanciranja ECB in bo še naprej lahko podpirala svoje stranke in grško gospodarstvo v trenutnih težkih razmerah.

| (139) | Skupina je glede sorazmernosti ukrepa izrazila namen, da prejete pomoči ne bo uporabljala za izkrivljanje konkurence. Poudarila je tudi, da od prejema državne pomoči ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik. Ugotovila je tudi, da so vse velike grške banke prejemnice pomoči, zanimanje tujih akterjev na grškem trgu za grško tveganje pa upada, zato je zmožnost katerega od prejemnikov pomoči, da izkrivlja konkurenco v škodo katerega od akterjev, ki ni prejemnik pomoči, minimalna. |
| --- | --- |

(139)

Skupina je glede sorazmernosti ukrepa izrazila namen, da prejete pomoči ne bo uporabljala za izkrivljanje konkurence. Poudarila je tudi, da od prejema državne pomoči ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik. Ugotovila je tudi, da so vse velike grške banke prejemnice pomoči, zanimanje tujih akterjev na grškem trgu za grško tveganje pa upada, zato je zmožnost katerega od prejemnikov pomoči, da izkrivlja konkurenco v škodo katerega od akterjev, ki ni prejemnik pomoči, minimalna.

4.2   PRIPOMBE DRUGE GRŠKE BANKE

| (140) | Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka priložila sklepu o začetku postopka za skupino Alpha. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine ni ugovarjala. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka priložila sklepu o začetku postopka za skupino Alpha. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine ni ugovarjala.

| (141) | Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji. |
| --- | --- |

(141)

Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji.

5.   PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE

| (142) | Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF. |
| --- | --- |

(142)

Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.

5.1   PRIPOMBE GRŠKE CENTRALNE BANKE

| (143) | Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj se bo postopek dokapitalizacije zaključil s povečanjem delniškega kapitala vseh štirih zadevnih bank. |
| --- | --- |

(143)

Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj se bo postopek dokapitalizacije zaključil s povečanjem delniškega kapitala vseh štirih zadevnih bank.

| (144) | Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da bo pri bankah, ki bodo ostale zasebne, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, če pa bi banka postala državna (tj. v lasti sklada HFSF), bi lahko sklad HFSF imenoval novo vodstvo, ki bi ga v vsakem primeru morala oceniti grška centralna banka. Navedla je, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank. |
| --- | --- |

(144)

Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da bo pri bankah, ki bodo ostale zasebne, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, če pa bi banka postala državna (tj. v lasti sklada HFSF), bi lahko sklad HFSF imenoval novo vodstvo, ki bi ga v vsakem primeru morala oceniti grška centralna banka. Navedla je, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank.

| (145) | Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala. |
| --- | --- |

(145)

Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala.

| (146) | Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale, ker bi vodstvo skupine neustrezno ocenilo tveganja ali se bi izvajali tržno agresivni ukrepi. |
| --- | --- |

(146)

Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale, ker bi vodstvo skupine neustrezno ocenilo tveganja ali se bi izvajali tržno agresivni ukrepi.

5.2   PRIPOMBE SKLADA HFSF

| (147) | Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega poseganja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu s členom 16(C)(2) zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, ki jim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Poudaril je tudi upravno strukturo sklada HFSF. |
| --- | --- |

(147)

Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega poseganja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu s členom 16(C)(2) zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, ki jim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Poudaril je tudi upravno strukturo sklada HFSF.

| (148) | Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega poseganja države ali usklajevanja z njene strani in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril. |
| --- | --- |

(148)

Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega poseganja države ali usklajevanja z njene strani in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril.

| (149) | Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne prevzemajo prevelikih tveganj. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih; (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(149)

Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne prevzemajo prevelikih tveganj. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih; (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja.

| (150) | Sklad HFSF je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu, in jasna interna navodila navedenim predstavnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti. |
| --- | --- |

(150)

Sklad HFSF je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu, in jasna interna navodila navedenim predstavnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti.

6.   OCENA DRŽAVNE PODPORE, POVEZANE S PREVZEMOM IZBRANIH OBVEZNOSTI TREH ZADRUŽNIH BANK

| (151) | Komisija mora najprej oceniti, ali državna podpora, povezana z reševanjem treh zadružnih bank (tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, ki je omogočilo prenos vlog, vključno z medbančnimi obveznostmi, ter terjatev in obveznosti do sklada HDIGF), pomeni državno pomoč v smislu člena 107 (1) Pogodbe. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(151)

Komisija mora najprej oceniti, ali državna podpora, povezana z reševanjem treh zadružnih bank (tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, ki je omogočilo prenos vlog, vključno z medbančnimi obveznostmi, ter terjatev in obveznosti do sklada HDIGF), pomeni državno pomoč v smislu člena 107 (1) Pogodbe. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (152) | Komisija bo začela z oceno, ali so bili do prednosti upravičeni naslednji morebitni upravičenci: (i) zadružne banke in morebitne prenesene „dejavnosti“ na skupino, in (ii) skupina. |
| --- | --- |

(152)

Komisija bo začela z oceno, ali so bili do prednosti upravičeni naslednji morebitni upravičenci: (i) zadružne banke in morebitne prenesene „dejavnosti“ na skupino, in (ii) skupina.

(i)   Obstoj pomoči zadružnim bankam in morebitnim prenesenim „dejavnostim“ na skupino

| (153) | Komisija glede zadružnih bank ugotavlja, da so bile banke Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank v postopku likvidacije, njihova bančna dovoljenja pa so bila preklicana. Zato na bančnem trgu ne bodo več opravljale gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(153)

Komisija glede zadružnih bank ugotavlja, da so bile banke Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank v postopku likvidacije, njihova bančna dovoljenja pa so bila preklicana. Zato na bančnem trgu ne bodo več opravljale gospodarskih dejavnosti.

| (154) | Državna podpora, tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, bi državno pomoč prenesenim terjatvam in obveznostim v smislu člena 107(1) Pogodbe pomenila le, če bi skupaj sestavljale podjetje. S pojmom podjetja je zajet vsak subjekt, ki opravlja ekonomsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način njegovega financiranja. Vsaka dejavnost, ki zajema nudenja blaga in storitev na določenem tržišču, je gospodarska dejavnost. Da se ugotovi, ali obstaja pomoč podjetju, je treba torej oceniti, ali prenos terjatev in obveznosti pomeni prenos gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(154)

Državna podpora, tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, bi državno pomoč prenesenim terjatvam in obveznostim v smislu člena 107(1) Pogodbe pomenila le, če bi skupaj sestavljale podjetje. S pojmom podjetja je zajet vsak subjekt, ki opravlja ekonomsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način njegovega financiranja. Vsaka dejavnost, ki zajema nudenja blaga in storitev na določenem tržišču, je gospodarska dejavnost. Da se ugotovi, ali obstaja pomoč podjetju, je treba torej oceniti, ali prenos terjatev in obveznosti pomeni prenos gospodarske dejavnosti.

| (155) | Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, so bile po reševanju zadružnih bank na skupino prenesene le vloge, medbančne obveznosti ter terjatve in obveznosti do sklada HDIGF. Tri zadružne banke so skupaj zaposlovale 227 oseb in imele 18 podružnic. Poudariti je treba, da med tremi zadružnimi bankami in skupino ni bilo nobenih samodejnih prenosov podružnic ali pogodb o zaposlitvi ali posojil. Zato dejstvo, da posojila niso bila prenesena na skupino, ampak so s tremi zadružnimi bankami v postopku likvidacije, dejstvo, da ni bilo prenosa podružnic, in odsotnost samodejnega prenosa delovnih pogodb prispevajo (91) k ugotovitvi, da ne gre za prenos gospodarske dejavnosti. Prenesenih obveznosti (tj. vlog) ni mogoče šteti za upravičenke državne pomoči, saj niso „podjetje“. |
| --- | --- |

(155)

Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, so bile po reševanju zadružnih bank na skupino prenesene le vloge, medbančne obveznosti ter terjatve in obveznosti do sklada HDIGF. Tri zadružne banke so skupaj zaposlovale 227 oseb in imele 18 podružnic. Poudariti je treba, da med tremi zadružnimi bankami in skupino ni bilo nobenih samodejnih prenosov podružnic ali pogodb o zaposlitvi ali posojil. Zato dejstvo, da posojila niso bila prenesena na skupino, ampak so s tremi zadružnimi bankami v postopku likvidacije, dejstvo, da ni bilo prenosa podružnic, in odsotnost samodejnega prenosa delovnih pogodb prispevajo (91) k ugotovitvi, da ne gre za prenos gospodarske dejavnosti. Prenesenih obveznosti (tj. vlog) ni mogoče šteti za upravičenke državne pomoči, saj niso „podjetje“.

| (156) | Na kratko, trije obstoječi pravni subjekti so v postopku likvidacije in ne opravljajo več bančnih dejavnosti. Hkrati prenesena sredstva in obveznosti ne pomenijo gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(156)

Na kratko, trije obstoječi pravni subjekti so v postopku likvidacije in ne opravljajo več bančnih dejavnosti. Hkrati prenesena sredstva in obveznosti ne pomenijo gospodarske dejavnosti.

| (157) | Zato se ugotovi, da se s tem, ko je sklad HFSF skupini dodelil obveznice instrumenta EFSF za kritje likvidnostne vrzeli prevzetih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, ne omogoča nadaljevanje njihovih gospodarskih dejavnosti. Podpora sklada HFSF zato ne pomeni pomoči likvidiranim subjektom ali pomoči prenesenim sredstvom in obveznostim. |
| --- | --- |

(157)

Zato se ugotovi, da se s tem, ko je sklad HFSF skupini dodelil obveznice instrumenta EFSF za kritje likvidnostne vrzeli prevzetih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, ne omogoča nadaljevanje njihovih gospodarskih dejavnosti. Podpora sklada HFSF zato ne pomeni pomoči likvidiranim subjektom ali pomoči prenesenim sredstvom in obveznostim.

(ii)   Obstoj pomoči skupini

| (158) | Glede tega, ali prodaja sredstev in obveznosti treh zadružnih bank vključuje državno pomoč skupini, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjeni nekateri pogoji in zlasti, ali (i) je postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski; (ii) prodaja poteka pod tržnimi pogoji, in (iii) država zagotovi najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti (92). |
| --- | --- |

(158)

Glede tega, ali prodaja sredstev in obveznosti treh zadružnih bank vključuje državno pomoč skupini, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjeni nekateri pogoji in zlasti, ali (i) je postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski; (ii) prodaja poteka pod tržnimi pogoji, in (iii) država zagotovi najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti (92).

| (159) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 52, je grška centralna banka stopila v stik le s štirimi sistemskimi grškimi bankami, da bi na dražbi ponudila izbrana sredstva in obveznosti treh zadružnih bank, saj je menila, da bi morale biti vloge prenesene na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank. Banka Alpha Bank je bila izbrana za najboljšega ponudnika v javnem zbiranju ponudb, ki ga je organiziral organ za reševanje, ta pa je upošteval predlagano ceno ter zmožnost celostnega in hitrega prevzema in vključitve kupljenih vlog. |
| --- | --- |

(159)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 52, je grška centralna banka stopila v stik le s štirimi sistemskimi grškimi bankami, da bi na dražbi ponudila izbrana sredstva in obveznosti treh zadružnih bank, saj je menila, da bi morale biti vloge prenesene na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank. Banka Alpha Bank je bila izbrana za najboljšega ponudnika v javnem zbiranju ponudb, ki ga je organiziral organ za reševanje, ta pa je upošteval predlagano ceno ter zmožnost celostnega in hitrega prevzema in vključitve kupljenih vlog.

| (160) | Paket, ki je bil naprodaj, je vključeval le vloge brez infrastrukture. Kupec bi zato lahko bila le banka z infrastrukturo in mrežo podružnic v Grčiji, ki jih lahko deponenti uporabljajo. |
| --- | --- |

(160)

Paket, ki je bil naprodaj, je vključeval le vloge brez infrastrukture. Kupec bi zato lahko bila le banka z infrastrukturo in mrežo podružnic v Grčiji, ki jih lahko deponenti uporabljajo.

| (161) | Komisija nima razloga za pomisleke, da prodaja ni potekala po tržnih pogojih, zato ugotavlja, da je pomoč skupini mogoče izključiti v skladu s točko 80 sporočila o bančništvu iz leta 2013, točko 20 sporočila o prestrukturiranju in prakso odločanja Komisije (93). |
| --- | --- |

(161)

Komisija nima razloga za pomisleke, da prodaja ni potekala po tržnih pogojih, zato ugotavlja, da je pomoč skupini mogoče izključiti v skladu s točko 80 sporočila o bančništvu iz leta 2013, točko 20 sporočila o prestrukturiranju in prakso odločanja Komisije (93).

(iii)   Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči

| (162) | Državna podpora pri prodaji treh zadružnih bank ne daje prednosti nobeni gospodarski dejavnosti ali podjetju. Ukrep torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(162)

Državna podpora pri prodaji treh zadružnih bank ne daje prednosti nobeni gospodarski dejavnosti ali podjetju. Ukrep torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.   OCENA POMOČI, DODELJENE SKUPINI

7.1   OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI

| (163) | Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči skupini v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(163)

Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči skupini v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.1.1   Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)

7.1.1.1   Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)

| (164) | Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (94) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, pomoč. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč. |
| --- | --- |

(164)

Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (94) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, pomoč. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč.

7.1.1.2   Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)

| (165) | Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, pomenila pomoč. Skupina je prejela 940 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je bilo takrat enako 2 % tveganju prilagojene aktive skupine. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, pomenila pomoč. Skupina je prejela 940 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je bilo takrat enako 2 % tveganju prilagojene aktive skupine.

7.1.2   Obstoj pomoči pri izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (166) | Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč skupini z državnim jamstvom ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, saj je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, zato pomeni pomoč. |
| --- | --- |

(166)

Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč skupini z državnim jamstvom ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, saj je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, zato pomeni pomoč.

| (167) | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom je v skladu z zahtevami iz člena 107(1) Pogodbe. Ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Izredna likvidnostna pomoč je omejena na bančni sektor, zato je ukrep selektiven. Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini omogoča, da še naprej posluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga, zato izkrivlja konkurenco. Skupina je dejavna v drugih državah članicah, finančne institucije iz drugih držav članic pa poslujejo ali bi bile lahko zainteresirane za poslovanje v Grčiji, zato prednost, dodeljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(167)

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom je v skladu z zahtevami iz člena 107(1) Pogodbe. Ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Izredna likvidnostna pomoč je omejena na bančni sektor, zato je ukrep selektiven. Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini omogoča, da še naprej posluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga, zato izkrivlja konkurenco. Skupina je dejavna v drugih državah članicah, finančne institucije iz drugih držav članic pa poslujejo ali bi bile lahko zainteresirane za poslovanje v Grčiji, zato prednost, dodeljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami.

| (168) | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Dne 31. decembra 2012 je znašal približno 23,6 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(168)

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Dne 31. decembra 2012 je znašal približno 23,6 milijarde EUR.

7.1.3   Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih prek sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)

7.1.3.1   Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)

| (169) | Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 1,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(169)

Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 1,9 milijarde EUR.

7.1.3.2   Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)

| (170) | Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. |
| --- | --- |

(170)

Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha.

| (171) | Glede obstoja prednosti se je količnik kapitalske ustreznosti skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je bilo nadomestilo ukrepa B2 sestavljeno iz natečenih obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatne provizije v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je bil na voljo samo skupini, zato je selektiven. |
| --- | --- |

(171)

Glede obstoja prednosti se je količnik kapitalske ustreznosti skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je bilo nadomestilo ukrepa B2 sestavljeno iz natečenih obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatne provizije v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je bil na voljo samo skupini, zato je selektiven.

| (172) | Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, to pa je povzročilo izkrivljanje konkurence. Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bi lahko ukrep B2 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(172)

Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, to pa je povzročilo izkrivljanje konkurence. Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bi lahko ukrep B2 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami.

| (173) | Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 042 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(173)

Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 042 milijonov EUR.

7.1.3.3   Pismo o zavezi (ukrep B3)

| (174) | Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF svoja sredstva prejema od države. Komisija zato ugotavlja, da zadevno pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil do 1 629 milijonov EUR dodatnega kapitala. |
| --- | --- |

(174)

Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF svoja sredstva prejema od države. Komisija zato ugotavlja, da zadevno pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil do 1 629 milijonov EUR dodatnega kapitala.

| (175) | Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponentom pomenilo zagotovilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala oziroma da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagateljem pomenila zagotovilo, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal k vlaganju kapitala, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga. Navedena prednost je selektivna, saj ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji. |
| --- | --- |

(175)

Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponentom pomenilo zagotovilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala oziroma da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagateljem pomenila zagotovilo, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal k vlaganju kapitala, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga. Navedena prednost je selektivna, saj ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji.

| (176) | Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bo ukrep B3 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(176)

Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bo ukrep B3 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.

| (177) | Ukrep B3 zato pomeni pomoč, kot državno pomoč pa so ga 27. decembra 2012 priglasili tudi grški organi. |
| --- | --- |

(177)

Ukrep B3 zato pomeni pomoč, kot državno pomoč pa so ga 27. decembra 2012 priglasili tudi grški organi.

7.1.3.4   Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4)

| (178) | Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4) je pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in delna izvedba pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 4 021 milijonov EUR. Celotnega zneska kapitala, ki je bil temu namenjen prek ukrepa B3, ni bilo treba vložiti, saj je bilo 550 milijonov EUR zbranih od zasebnih vlagateljev. Ukrep B4 je pretvorba že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost. |
| --- | --- |

(178)

Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4) je pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in delna izvedba pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 4 021 milijonov EUR. Celotnega zneska kapitala, ki je bil temu namenjen prek ukrepa B3, ni bilo treba vložiti, saj je bilo 550 milijonov EUR zbranih od zasebnih vlagateljev. Ukrep B4 je pretvorba že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost.

| (179) | Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji. Zato je prednost, dodeljena skupini, selektivna. Komisija glede izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(179)

Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji. Zato je prednost, dodeljena skupini, selektivna. Komisija glede izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep pomeni državno pomoč.

7.1.3.5   Sklepna ugotovitev o ukrepih B1, B2, B3 in B4

| (180) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2, B3 in B4, znaša 4 571 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.4, je bil le del zneska, namenjenega decembra 2012 (ukrep B3), pretvorjen v dejansko kapitalsko injekcijo (ukrep B4). Dejansko izplačani znesek državne podpore je zato znašal le 4 021 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(180)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2, B3 in B4, znaša 4 571 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.4, je bil le del zneska, namenjenega decembra 2012 (ukrep B3), pretvorjen v dejansko kapitalsko injekcijo (ukrep B4). Dejansko izplačani znesek državne podpore je zato znašal le 4 021 milijonov EUR.

| (181) | V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila, saj se je po prevzemu banke Emporiki Bank povečala. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti s pomočjo tveganju prilagojene aktive na začetku ali na koncu zadevnega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Povedano drugače, kapitalske potrebe, ki naj bi jih navedeni ukrepi državne podpore obravnavali, so že obstajale marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Dejstvo, da je skupina prevzela banko Emporiki Bank precej po marcu 2012, ne bi smelo vplivati na zmanjšanje razmerja „pomoči tveganju prilagojeni aktivi“. Pomoč nima nič manjšega učinka izkrivljanja, ker je skupina izvedla prevzem, ki je povečal njeno tveganju prilagojeno aktivo. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 prevzemov, ki so jih izvedle grške banke, ni upoštevala in njihovih kapitalskih potreb prilagodila navzgor ali navzdol. To potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(181)

V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila, saj se je po prevzemu banke Emporiki Bank povečala. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti s pomočjo tveganju prilagojene aktive na začetku ali na koncu zadevnega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Povedano drugače, kapitalske potrebe, ki naj bi jih navedeni ukrepi državne podpore obravnavali, so že obstajale marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Dejstvo, da je skupina prevzela banko Emporiki Bank precej po marcu 2012, ne bi smelo vplivati na zmanjšanje razmerja „pomoči tveganju prilagojeni aktivi“. Pomoč nima nič manjšega učinka izkrivljanja, ker je skupina izvedla prevzem, ki je povečal njeno tveganju prilagojeno aktivo. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 prevzemov, ki so jih izvedle grške banke, ni upoštevala in njihovih kapitalskih potreb prilagodila navzgor ali navzdol. To potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012.

| (182) | Prva in druga premostitvena dokapitalizacija ter pismo o zavezi so skupaj znašali 4 571 milijonov EUR. Ta znesek je enak 10,3 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012 (95). |
| --- | --- |

(182)

Prva in druga premostitvena dokapitalizacija ter pismo o zavezi so skupaj znašali 4 571 milijonov EUR. Ta znesek je enak 10,3 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012 (95).

| (183) | Ker je skupina uspela pridobiti zasebni kapital, je dejanski znesek, ki ga je sklad HFSF vložil v skupino, znašal le 4 021 milijonov EUR, kar pomeni 9,1 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(183)

Ker je skupina uspela pridobiti zasebni kapital, je dejanski znesek, ki ga je sklad HFSF vložil v skupino, znašal le 4 021 milijonov EUR, kar pomeni 9,1 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012.

7.1.4   Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči

| (184) | Ukrepi A, B1, B2, B3, in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.









  Sklic | Ukrep | Vrsta ukrepa | Znesek pomoči | Pomoč v obliki dokapitalizacije/tveganju prilagojena aktiva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Prednostne delnice | Kapitalska podpora | 940 milijonov EUR | 2 % |
| B1, B2, B3, B4 | Prva premostitvena dokapitalizacija
  Druga premostitvena dokapitalizacija
  Pismo o zavezi
  Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 | Kapitalska podpora | 4 571 milijonov EUR
  (znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 021 milijonov EUR) | 10,3 %
  (znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 9,1 %) |
| Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini | 5 511 milijonov EUR

  (znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 961 milijonov EUR) | 12,3 %
  (znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 11,1 %) |
| Sklic | Ukrep | Vrsta ukrepa | Nominalni znesek pomoči |
| L1 | Likvidnostna podpora | Jamstvo
  Obligacijsko posojilo | Jamstva: 14 milijard EUR dne 30. novembra 2011
  Obligacijsko posojilo: 1,6 milijarda EUR dne 30. septembra 2011 |
| L2 | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom | Sredstva in jamstvo | 23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012 |
| Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini | 39,2 milijarde EUR |

(184)

Ukrepi A, B1, B2, B3, in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Sklic

Ukrep

Vrsta ukrepa

Znesek pomoči

Pomoč v obliki dokapitalizacije/tveganju prilagojena aktiva

A

Prednostne delnice

Kapitalska podpora

940 milijonov EUR

2 %

B1, B2, B3, B4

Prva premostitvena dokapitalizacija

Druga premostitvena dokapitalizacija

Pismo o zavezi

Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013

Kapitalska podpora

4 571 milijonov EUR

(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 021 milijonov EUR)

10,3 %

(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 9,1 %)

Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini

5 511 milijonov EUR

(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 961 milijonov EUR)

12,3 %

(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 11,1 %)

Sklic

Ukrep

Vrsta ukrepa

Nominalni znesek pomoči

L1

Likvidnostna podpora

Jamstvo

Obligacijsko posojilo

Jamstva: 14 milijard EUR dne 30. novembra 2011

Obligacijsko posojilo: 1,6 milijarda EUR dne 30. septembra 2011

L2

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom

Sredstva in jamstvo

23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012

Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini

39,2 milijarde EUR

7.2   PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI

| (185) | Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(185)

Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (186) | Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da se lahko te motnje odpravijo z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjeni glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je potrdila navedeno stališče s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (96) in sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(186)

Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da se lahko te motnje odpravijo z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjeni glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je potrdila navedeno stališče s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (96) in sporočila o bančništvu iz leta 2013.

| (187) | Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija dodelila posameznim bankam (97), priznala, da obstaja nevarnost za resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija dodelila posameznim bankam (97), priznala, da obstaja nevarnost za resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.

| (188) | Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(188)

Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.

| (189) | V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti:






  (a) | primernost: pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje; |
| --- | --- | --- |

(189)

V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti:

(a)

primernost: pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;

| (b) | nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. Določen mora biti torej v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje; |
| --- | --- |

(b)

nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. Določen mora biti torej v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;

| (c) | sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo možno mero in da bi se dosegli cilji ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo možno mero in da bi se dosegli cilji ukrepa.

| (190) | Smernice glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011. |
| --- | --- |

(190)

Smernice glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.

| (191) | V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(191)

V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence.

| (192) | Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 31. juliju 2013. |
| --- | --- |

(192)

Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 31. juliju 2013.

7.2.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore skupini (ukrep L1)

| (193) | Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter njegovih sprememb in podaljšanj (98). Morebitno prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti. |
| --- | --- |

(193)

Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter njegovih sprememb in podaljšanj (98). Morebitno prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.

7.2.2   Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)

| (194) | Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak le na podlagi sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(194)

Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak le na podlagi sporočila o prestrukturiranju.

7.2.3   Pravna podlaga za oceno združljivosti izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (195) | Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Vsaka izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(195)

Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Vsaka izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013.

7.2.4   Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)

| (196) | Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 31. julijem 2013, zato ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(196)

Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 31. julijem 2013, zato ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju.

7.3   SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013

| (197) | Da bi bila pomoč združljiva s členom 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti: primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo. |
| --- | --- |

(197)

Da bi bila pomoč združljiva s členom 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti: primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo.

| (198) | Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 26, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine. |
| --- | --- |

(198)

Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 26, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine.

| (199) | Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila [...] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Razlika med temi stroški je višja zlasti od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Grška centralna banka in ECB znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Omejena je na najmanjši potrebni znesek. |
| --- | --- |

(199)

Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila [...] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Razlika med temi stroški je višja zlasti od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Grška centralna banka in ECB znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Omejena je na najmanjši potrebni znesek.

| (200) | Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je navedena likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo skupina izvedla ukrepe prestrukturiranja, ki bodo zmanjšali njeno odvisnost od financiranja centralne banke ter upoštevala omejitve glede ravnanja, kot je bilo analizirano v oddelku 7.6. S pomočjo navedenih dejavnikov se bo odvisnost od likvidnostne podpore končala v najkrajšem možnem času, takšna pomoč pa bo sorazmerna. |
| --- | --- |

(200)

Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je navedena likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo skupina izvedla ukrepe prestrukturiranja, ki bodo zmanjšali njeno odvisnost od financiranja centralne banke ter upoštevala omejitve glede ravnanja, kot je bilo analizirano v oddelku 7.6. S pomočjo navedenih dejavnikov se bo odvisnost od likvidnostne podpore končala v najkrajšem možnem času, takšna pomoč pa bo sorazmerna.

| (201) | Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 glede jamstev ni uvedlo nobenih dodatnih zahtev, torej je ukrep L2 tudi v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(201)

Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 glede jamstev ni uvedlo nobenih dodatnih zahtev, torej je ukrep L2 tudi v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013.

7.4   SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011

| (202) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 189 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti (99): primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo. |
| --- | --- |

(202)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 189 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti (99): primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo.

| (203) | Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 navajata nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske injekcije. |
| --- | --- |

(203)

Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 navajata nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske injekcije.

7.4.1   Primernost ukrepov

| (204) | Komisija glede primernosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) meni, da so primerne, saj skupini omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Skupina brez dokapitalizacij iz sklada HFSF ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB. |
| --- | --- |

(204)

Komisija glede primernosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) meni, da so primerne, saj skupini omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Skupina brez dokapitalizacij iz sklada HFSF ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB.

| (205) | Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako glede dajanja posojil kot glede zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna banka za Grčijo. Propad skupine bi zato povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Pomanjkanje financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja skupine ali ker bi ta prevzemala prevelika tveganja. Navedeni ukrepi so zato usmerjeni zlasti v odpravo posledic programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji. |
| --- | --- |

(205)

Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako glede dajanja posojil kot glede zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna banka za Grčijo. Propad skupine bi zato povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Pomanjkanje financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja skupine ali ker bi ta prevzemala prevelika tveganja. Navedeni ukrepi so zato usmerjeni zlasti v odpravo posledic programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.

| (206) | Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 121 in 122 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 99 in 106, je skupina tudi znatno prestrukturirala svoje dejavnosti, pri čemer so že bili izvedeni številni ukrepi za znižanje stroškov. S tem so bili pomisleki Komisije odpravljeni. |
| --- | --- |

(206)

Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 121 in 122 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 99 in 106, je skupina tudi znatno prestrukturirala svoje dejavnosti, pri čemer so že bili izvedeni številni ukrepi za znižanje stroškov. S tem so bili pomisleki Komisije odpravljeni.

| (207) | Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, oziroma za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Zaveze iz uvodnih izjav 121 in 122 tega sklepa zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da vodstvo skupine ne bo prevzemalo prevelikih tveganj in bodo interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni. |
| --- | --- |

(207)

Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, oziroma za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Zaveze iz uvodnih izjav 121 in 122 tega sklepa zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da vodstvo skupine ne bo prevzemalo prevelikih tveganj in bodo interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni.

| (208) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotavljanje, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni. |
| --- | --- |

(208)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotavljanje, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.

7.4.2   Nujnost – omejitev pomoči na najmanjšo potrebno

| (209) | V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalska injekcija omejena na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja. |
| --- | --- |

(209)

V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalska injekcija omejena na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.

| (210) | Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012–2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 206, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč. |
| --- | --- |

(210)

Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012–2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 206, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.

| (211) | Glede nadomestila za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2) Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (100). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do pretvorbe premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 4,9 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili zato odpravljeni. |
| --- | --- |

(211)

Glede nadomestila za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2) Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (100). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do pretvorbe premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 4,9 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili zato odpravljeni.

| (212) | Drugič, Komisija lahko ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije v domačem gospodarstvu sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (101). |
| --- | --- |

(212)

Drugič, Komisija lahko ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije v domačem gospodarstvu sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (101).

| (213) | Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izvedena z dejansko kapitalsko injekcijo maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 212 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo. |
| --- | --- |

(213)

Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izvedena z dejansko kapitalsko injekcijo maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 212 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo.

| (214) | Glede ukrepa B4 bi bilo treba kapitalske injekcije v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, kar bi bilo razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, vendar je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (102). Pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 je tržna kapitalizacija skupine znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 4,9 % deleža skupine. Zato uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno ne bi močno vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 212, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je bila cena delnic, ki jih je vpisala država, dovolj nizka. |
| --- | --- |

(214)

Glede ukrepa B4 bi bilo treba kapitalske injekcije v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, kar bi bilo razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, vendar je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (102). Pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 je tržna kapitalizacija skupine znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 4,9 % deleža skupine. Zato uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno ne bi močno vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 212, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je bila cena delnic, ki jih je vpisala država, dovolj nizka.

| (215) | Sklad HFSF je izdal tudi nakupne bone in dodelil en nakupni bon za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, ki je sodeloval v dokapitalizaciji iz pomladi leta 2013. Sklad HFSF je navedene nakupne bone dodelil brez plačila. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 93, vsak nakupni bon pomeni pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni sklada HFSF, povečana za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven). Nadomestilo, ki ga je sklad HFSF prejel za delnice v svoji lasti, je dejansko omejeno na navedene ravni. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Ker so bili nakupni boni ključni dejavnik za uspeh izdaje pravic in zasebne prodaje, ki jih je skupina izvedla pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013, Komisija meni, da so skupini omogočili zmanjšanje pomoči za 550 milijonov EUR. Simulacije, ki so bile takrat na voljo, so dejansko pokazale, da zasebni vlagatelji zaradi nizkega količnika kapitalske ustreznosti skupine pred dokapitalizacijo in zaradi velike negotovosti, ki je v tistem času prevladovala, brez nakupnih bonov ne bi imeli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Sklad HFSF bi ob uveljavitvi nakupnih bonov prejel minimalno pozitivno nadomestilo, cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah pa je bil privabiti zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in ne bi bil ves bančni sektor pod nadzorom sklada HFSF, zato lahko Komisija iz razlogov iz uvodnih izjav 205 in 212 sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Ta odločitev temelji tudi na dejstvu, da zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne zagotavlja morebitne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice, v primeru izdaje pravic pa se lahko prilagodi le izvršilna cena nakupnega bona, vendar šele naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Poleg tega bo Komisija lahko zaradi zaveze Grčije, da bo pred morebitnim odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal sklad HFSF, od Komisije pridobila soglasje, zagotovila, da morebitni prihodnji odkup ne bo še bolj zmanjšal nadomestila sklada HFSF in povečal nadomestila imetnikom nakupnih bonov. |
| --- | --- |

(215)

Sklad HFSF je izdal tudi nakupne bone in dodelil en nakupni bon za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, ki je sodeloval v dokapitalizaciji iz pomladi leta 2013. Sklad HFSF je navedene nakupne bone dodelil brez plačila. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 93, vsak nakupni bon pomeni pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni sklada HFSF, povečana za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven). Nadomestilo, ki ga je sklad HFSF prejel za delnice v svoji lasti, je dejansko omejeno na navedene ravni. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Ker so bili nakupni boni ključni dejavnik za uspeh izdaje pravic in zasebne prodaje, ki jih je skupina izvedla pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013, Komisija meni, da so skupini omogočili zmanjšanje pomoči za 550 milijonov EUR. Simulacije, ki so bile takrat na voljo, so dejansko pokazale, da zasebni vlagatelji zaradi nizkega količnika kapitalske ustreznosti skupine pred dokapitalizacijo in zaradi velike negotovosti, ki je v tistem času prevladovala, brez nakupnih bonov ne bi imeli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Sklad HFSF bi ob uveljavitvi nakupnih bonov prejel minimalno pozitivno nadomestilo, cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah pa je bil privabiti zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in ne bi bil ves bančni sektor pod nadzorom sklada HFSF, zato lahko Komisija iz razlogov iz uvodnih izjav 205 in 212 sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Ta odločitev temelji tudi na dejstvu, da zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne zagotavlja morebitne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice, v primeru izdaje pravic pa se lahko prilagodi le izvršilna cena nakupnega bona, vendar šele naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Poleg tega bo Komisija lahko zaradi zaveze Grčije, da bo pred morebitnim odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal sklad HFSF, od Komisije pridobila soglasje, zagotovila, da morebitni prihodnji odkup ne bo še bolj zmanjšal nadomestila sklada HFSF in povečal nadomestila imetnikom nakupnih bonov.

| (216) | Komisija glede tega, da so delnice sklada HFSF neglasovalne, opozarja, da se potreba po pomoči ni pojavila zlasti zaradi prevzemanja prevelikih tveganj. Poleg tega je bil cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah ohraniti nekatere banke v zasebnem upravljanju. Okvir odnosov in samodejna ponovna dodelitev glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe, ki bodo zasebnim upravljavcem v prihodnosti preprečili prevzemanje prevelikih tveganj. Program PSI in odkup iz decembra 2012 sta neke vrste nadomestili za državo, saj se je njen dolg skupini zmanjšal za več milijard EUR. Komisija zaradi vseh navedenih razlogov sprejme, da sklad HFSF prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen.
  Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje. |
| --- | --- |

(216)

Komisija glede tega, da so delnice sklada HFSF neglasovalne, opozarja, da se potreba po pomoči ni pojavila zlasti zaradi prevzemanja prevelikih tveganj. Poleg tega je bil cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah ohraniti nekatere banke v zasebnem upravljanju. Okvir odnosov in samodejna ponovna dodelitev glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe, ki bodo zasebnim upravljavcem v prihodnosti preprečili prevzemanje prevelikih tveganj. Program PSI in odkup iz decembra 2012 sta neke vrste nadomestili za državo, saj se je njen dolg skupini zmanjšal za več milijard EUR. Komisija zaradi vseh navedenih razlogov sprejme, da sklad HFSF prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen.

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje.

7.4.3   Sorazmernost – ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja

| (217) | Komisija ugotavlja, da je skupina prejela zelo visok znesek državne pomoči. Zato bi lahko prišlo do resnega izkrivljanja konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zagotavljajo zlasti, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 121 in 122. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123 do 124. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6. |
| --- | --- |

(217)

Komisija ugotavlja, da je skupina prejela zelo visok znesek državne pomoči. Zato bi lahko prišlo do resnega izkrivljanja konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zagotavljajo zlasti, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 121 in 122. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123 do 124. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6.

| (218) | V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe poslovne prakse skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja. |
| --- | --- |

(218)

V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe poslovne prakse skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja.

| (219) | Poleg tega je bil 12. junija 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6. |
| --- | --- |

(219)

Poleg tega je bil 12. junija 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6.

| (220) | Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(220)

Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008.

7.4.4   Sklepna ugotovitev o skladnosti dokapitalizacij iz sklada HFSF s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011

| (221) | Zato se sklene, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) ob upoštevanju točke 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011 primerne, nujne in sorazmerne. |
| --- | --- |

(221)

Zato se sklene, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) ob upoštevanju točke 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011 primerne, nujne in sorazmerne.

7.5   SKLADNOST PREVZEMOV S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU

| (222) | Banke, ki prejemajo pomoč, v skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju prevzemov podjetij ne morejo financirati prek državne pomoči, razen če je to potrebno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. V točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je prevzem sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s sporočilom o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(222)

Banke, ki prejemajo pomoč, v skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju prevzemov podjetij ne morejo financirati prek državne pomoči, razen če je to potrebno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. V točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je prevzem sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s sporočilom o prestrukturiranju.

7.5.1   Skladnost prevzema banke Emporiki Bank s sporočilom o prestrukturiranju

7.5.1.1   Učinek prevzema banke Emporiki Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine

| (223) | Prevzem banke Emporiki Bank bo glede operativne donosnosti pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu skupini omogoča uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina pridobi stranke in vloge ter znatno zniža stroške distribucije. Zapira številne podružnice združenega subjekta in tudi racionalizira naloge glavne poslovalnice. |
| --- | --- |

(223)

Prevzem banke Emporiki Bank bo glede operativne donosnosti pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu skupini omogoča uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina pridobi stranke in vloge ter znatno zniža stroške distribucije. Zapira številne podružnice združenega subjekta in tudi racionalizira naloge glavne poslovalnice.

| (224) | Kar zadeva likvidnostne položaje, prevzem ugodno vpliva na skupino. Dejansko je razmerje med posojili in vlogami prevzetega subjekta znašalo 115 %, kar je precej manj od zelo visokega razmerja med posojili in vlogami skupine (103). Prispeva torej k znatnemu izboljšanju razmerja med posojili in vlogami skupine. |
| --- | --- |

(224)

Kar zadeva likvidnostne položaje, prevzem ugodno vpliva na skupino. Dejansko je razmerje med posojili in vlogami prevzetega subjekta znašalo 115 %, kar je precej manj od zelo visokega razmerja med posojili in vlogami skupine (103). Prispeva torej k znatnemu izboljšanju razmerja med posojili in vlogami skupine.

| (225) | Transakcija je imela z vidika statistike pozitiven učinek tudi na količnik kapitalske ustreznosti skupine, saj je skupina prevzela visoko dokapitalizirano banko za plačilo 1 EUR. Pro forma količnik kapitalske ustreznosti združenega subjekta je dne 31. marca 2012 znašal 11,8 %, količnik kapitalske ustreznosti skupine pa je bil le 8,8-odstoten. Podobno je pro forma količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta znašal 11,1 %, količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine pa 7,9 %. Visok kapital banke Emporiki Bank pomeni zaščito pred prihodnjimi izgubami, ki bi se lahko udejanjile v testu izjemnih situacij, kot je prikazano v preglednici 3. Pri statičnem opazovanju povečanja količnika kapitalske ustreznosti skupine je bil precenjen pozitiven učinek na njen dolgoročni kapitalski položaj. Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine. |
| --- | --- |

(225)

Transakcija je imela z vidika statistike pozitiven učinek tudi na količnik kapitalske ustreznosti skupine, saj je skupina prevzela visoko dokapitalizirano banko za plačilo 1 EUR. Pro forma količnik kapitalske ustreznosti združenega subjekta je dne 31. marca 2012 znašal 11,8 %, količnik kapitalske ustreznosti skupine pa je bil le 8,8-odstoten. Podobno je pro forma količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta znašal 11,1 %, količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine pa 7,9 %. Visok kapital banke Emporiki Bank pomeni zaščito pred prihodnjimi izgubami, ki bi se lahko udejanjile v testu izjemnih situacij, kot je prikazano v preglednici 3. Pri statičnem opazovanju povečanja količnika kapitalske ustreznosti skupine je bil precenjen pozitiven učinek na njen dolgoročni kapitalski položaj. Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine.

7.5.1.2   Učinek prevzemov na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina

| (226) | V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(226)

V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.

| (227) | Skupina je za nakup banke Emporiki Bank plačala le 1 EUR. Nakupna cena torej ni bila financirana z državno pomočjo. To pomeni tudi, da skupina zaradi plačila nakupne cene ni imela kapitalskih potreb. Poleg tega je bila banka Emporiki bank ustrezno kapitalizirana (tj. do ravni, ki je bila zahtevana v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012, kot je prikazano v preglednici 3). Zato ni verjetno, da bo imela skupina zaradi prevzema v prihodnosti kapitalsko potrebo. |
| --- | --- |

(227)

Skupina je za nakup banke Emporiki Bank plačala le 1 EUR. Nakupna cena torej ni bila financirana z državno pomočjo. To pomeni tudi, da skupina zaradi plačila nakupne cene ni imela kapitalskih potreb. Poleg tega je bila banka Emporiki bank ustrezno kapitalizirana (tj. do ravni, ki je bila zahtevana v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012, kot je prikazano v preglednici 3). Zato ni verjetno, da bo imela skupina zaradi prevzema v prihodnosti kapitalsko potrebo.

| (228) | Zaradi neobičajnih pogojev (nakup banke, ki je bila popolnoma kapitalizirana zaradi zahtev iz testa izjemnih situacij, za 1 EUR) prevzem banke Emporiki Bank izjemoma ni v nasprotju z zahtevo glede omejitve pomoči na najnižjo potrebno. |
| --- | --- |

(228)

Zaradi neobičajnih pogojev (nakup banke, ki je bila popolnoma kapitalizirana zaradi zahtev iz testa izjemnih situacij, za 1 EUR) prevzem banke Emporiki Bank izjemoma ni v nasprotju z zahtevo glede omejitve pomoči na najnižjo potrebno.

7.5.1.3   Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzemov

| (229) | V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da so prevzemi lahko odobreni, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti prevzem pravičen in zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu. |
| --- | --- |

(229)

V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da so prevzemi lahko odobreni, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti prevzem pravičen in zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu.

| (230) | V skladu z oceno uspešnega poslovanja, ki jo je izvedel zunanji svetovalec v začetku leta 2012, je grška centralna banka menila, da banka Emporiki Bank samostojno ni sposobna uspešnega poslovanja. Banki Crédit Agricole je povzročala velike izgube, ki jo je zato želela prodati. Če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko banka Crédit Agricole proučila možnost, da jo pusti, naj propade. Transakcija se zato lahko šteje za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(230)

V skladu z oceno uspešnega poslovanja, ki jo je izvedel zunanji svetovalec v začetku leta 2012, je grška centralna banka menila, da banka Emporiki Bank samostojno ni sposobna uspešnega poslovanja. Banki Crédit Agricole je povzročala velike izgube, ki jo je zato želela prodati. Če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko banka Crédit Agricole proučila možnost, da jo pusti, naj propade. Transakcija se zato lahko šteje za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.

| (231) | Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Emporiki Bank, postopek prodaje pa je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Navedeni prevzem je odobril grški organ za konkurenco, zato rezultat prodaje ne ogroža pogojev učinkovite konkurence v Grčiji. |
| --- | --- |

(231)

Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Emporiki Bank, postopek prodaje pa je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Navedeni prevzem je odobril grški organ za konkurenco, zato rezultat prodaje ne ogroža pogojev učinkovite konkurence v Grčiji.

| (232) | Poleg tega potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 227, za financiranje tega prevzema ni bila uporabljena državna pomoč (nakup banke, ki je bila kapitalizirana do ravni, potrebne za opravljen test izjemnih situacij grške centralne banke, za 1 EUR). |
| --- | --- |

(232)

Poleg tega potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 227, za financiranje tega prevzema ni bila uporabljena državna pomoč (nakup banke, ki je bila kapitalizirana do ravni, potrebne za opravljen test izjemnih situacij grške centralne banke, za 1 EUR).

| (233) | Ob upoštevanju navedenega se lahko sklene, da je prevzem banke Emporiki bank v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(233)

Ob upoštevanju navedenega se lahko sklene, da je prevzem banke Emporiki bank v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju.

7.5.1.4   Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Emporiki bank

| (234) | Ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank in posebnosti prevzema banke Emporiki Bank se sklene, da je navedeni prevzem v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(234)

Ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank in posebnosti prevzema banke Emporiki Bank se sklene, da je navedeni prevzem v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.

7.5.2   Skladnost prevzema izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank s sporočilom o prestrukturiranju

7.5.2.1   Učinek prevzemov na dolgoročno uspešno poslovanje skupine

| (235) | Prevzemi izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank bodo okrepili dolgoročno uspešno poslovanje skupine. |
| --- | --- |

(235)

Prevzemi izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank bodo okrepili dolgoročno uspešno poslovanje skupine.

| (236) | Natančneje, vključitev vlog treh zadružnih bank v bilanco stanja skupine je izboljšalo njen profil likvidnosti. Neto razmerje med posojili in vlogami banke Alpha Bank S.A. se je zmanjšalo za približno 1,5 %, zmanjšala pa se je tudi njena odvisnost od Eurosistema. |
| --- | --- |

(236)

Natančneje, vključitev vlog treh zadružnih bank v bilanco stanja skupine je izboljšalo njen profil likvidnosti. Neto razmerje med posojili in vlogami banke Alpha Bank S.A. se je zmanjšalo za približno 1,5 %, zmanjšala pa se je tudi njena odvisnost od Eurosistema.

| (237) | Poleg tega so prevzemi skupini omogočili, da poveča svoje prihodke z razširitvijo baze strank v več geografskih regijah. Skupina ni prevzela nobene drage infrastrukture ali drage mreže podružnic. Prav tako ni prevzela nobenih posojil. Torej ni povečala svojih zahtev po tveganju ali kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(237)

Poleg tega so prevzemi skupini omogočili, da poveča svoje prihodke z razširitvijo baze strank v več geografskih regijah. Skupina ni prevzela nobene drage infrastrukture ali drage mreže podružnic. Prav tako ni prevzela nobenih posojil. Torej ni povečala svojih zahtev po tveganju ali kapitalskih zahtev.

7.5.2.2   Učinek prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina

| (238) | V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(238)

V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.

| (239) | Plačilo skupine za prevzem prenesenih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank je bilo določeno na 2,1 % vrednosti prenesenih vlog in je znašalo približno 9 milijonov EUR, kar je enako 0,01 % skupne bilance stanja skupine v času prevzema. Navedeno plačilo se zato lahko šteje za zelo nizko. Poleg tega je skupina že zbrala 550 milijonov EUR zasebnega kapitala v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(239)

Plačilo skupine za prevzem prenesenih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank je bilo določeno na 2,1 % vrednosti prenesenih vlog in je znašalo približno 9 milijonov EUR, kar je enako 0,01 % skupne bilance stanja skupine v času prevzema. Navedeno plačilo se zato lahko šteje za zelo nizko. Poleg tega je skupina že zbrala 550 milijonov EUR zasebnega kapitala v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (240) | Sklene se, da je bila prevzemna cena prenesenih sredstev in obveznosti (v glavnem vlog) treh zadružnih bank tako nizka, da ni preprečila omejitve pomoči na najnižjo potrebno. |
| --- | --- |

(240)

Sklene se, da je bila prevzemna cena prenesenih sredstev in obveznosti (v glavnem vlog) treh zadružnih bank tako nizka, da ni preprečila omejitve pomoči na najnižjo potrebno.

7.5.2.3   Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzemov

| (241) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 229, v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč razen v izjemnih primerih ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(241)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 229, v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč razen v izjemnih primerih ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti.

| (242) | Po mnenju grške centralne banke tri zadružne banke niso bile sposobne uspešnega poslovanja, ukrepi za reševanje pa so bili potrebni zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Prevzemi se zato lahko štejejo za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(242)

Po mnenju grške centralne banke tri zadružne banke niso bile sposobne uspešnega poslovanja, ukrepi za reševanje pa so bili potrebni zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Prevzemi se zato lahko štejejo za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.

| (243) | Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, edino ponudbo pa je predložila banka, ki je prejela še več pomoči. Obseg prevzetih sredstev in obveznosti ni bil velik in ni spremenil strukture trga (104). |
| --- | --- |

(243)

Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, edino ponudbo pa je predložila banka, ki je prejela še več pomoči. Obseg prevzetih sredstev in obveznosti ni bil velik in ni spremenil strukture trga (104).

| (244) | Komisija zato meni, da je zaradi teh posebnih okoliščin odobritev prevzemov upravičena v skladu s točko 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(244)

Komisija zato meni, da je zaradi teh posebnih okoliščin odobritev prevzemov upravičena v skladu s točko 41 sporočila o prestrukturiranju.

7.5.2.4   Sklepna ugotovitev glede prevzema izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank

| (245) | Sklene se, da so ob upoštevanju posebnosti prevzemov izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank navedeni prevzemi v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(245)

Sklene se, da so ob upoštevanju posebnosti prevzemov izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank navedeni prevzemi v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.

7.5.3   Skladnost prevzema banke Citibank Greece s sporočilom o prestrukturiranju

7.5.3.1   Učinek prevzema na dolgoročno uspešno poslovanje skupine

| (246) | Prevzem banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners, bo okrepil dolgoročno uspešno poslovanje skupine. Skupina je prevzela posojilno banko z visokim proračunom. Poleg tega je neto portfelj posojil precej manjši od prevzetih vlog. |
| --- | --- |

(246)

Prevzem banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners, bo okrepil dolgoročno uspešno poslovanje skupine. Skupina je prevzela posojilno banko z visokim proračunom. Poleg tega je neto portfelj posojil precej manjši od prevzetih vlog.

| (247) | Vključitev vlog banke Citibank Greece v bilanco stanja skupine bo izboljšala profil srednje- in dolgoročnega financiranja skupine, obenem pa bo povečala njeno donosnost. |
| --- | --- |

(247)

Vključitev vlog banke Citibank Greece v bilanco stanja skupine bo izboljšala profil srednje- in dolgoročnega financiranja skupine, obenem pa bo povečala njeno donosnost.

| (248) | Poleg tega bo skupina prek prevzemov okrepila svojo franšizo in zmogljivost zbiranja vlog ter s tem izoblikovala uravnovešen in trajnosten poslovni model. |
| --- | --- |

(248)

Poleg tega bo skupina prek prevzemov okrepila svojo franšizo in zmogljivost zbiranja vlog ter s tem izoblikovala uravnovešen in trajnosten poslovni model.

| (249) | Pričakovane znatne sinergije v smislu osrednjih funkcij, storitev IT in stroškov poslovanja bodo prispevale k dolgoročno uspešnemu poslovanju skupine. |
| --- | --- |

(249)

Pričakovane znatne sinergije v smislu osrednjih funkcij, storitev IT in stroškov poslovanja bodo prispevale k dolgoročno uspešnemu poslovanju skupine.

| (250) | Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine. |
| --- | --- |

(250)

Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine.

7.5.3.2   Učinek prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina

| (251) | V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(251)

V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.

| (252) | Skupina je za nakup banke Citibank Greece in družbe Diners plačala le 2 milijona EUR (105). |
| --- | --- |

(252)

Skupina je za nakup banke Citibank Greece in družbe Diners plačala le 2 milijona EUR (105).

| (253) | Prevzeti portfelj vključuje veliko število posojil, ki so odpisana v celoti. Dejansko bi lahko vrednotenje navedenega novega portfelja posojil izravnalo omejeno kapitalsko potrebo, ki bo nastala zaradi njihove vključitve v bilanco stanja skupine. |
| --- | --- |

(253)

Prevzeti portfelj vključuje veliko število posojil, ki so odpisana v celoti. Dejansko bi lahko vrednotenje navedenega novega portfelja posojil izravnalo omejeno kapitalsko potrebo, ki bo nastala zaradi njihove vključitve v bilanco stanja skupine.

| (254) | Poleg tega je skupina zbrala 1,2 milijarde EUR zasebnega kapitala po ceni za delnico, ki je bila višja od cene za delnico, po kateri je sklad HFSF vpisal delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(254)

Poleg tega je skupina zbrala 1,2 milijarde EUR zasebnega kapitala po ceni za delnico, ki je bila višja od cene za delnico, po kateri je sklad HFSF vpisal delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (255) | V navedenih posebnih okoliščinah ni mogoče trditi, da je bil prevzem financiran z državno pomočjo. Zaradi prevzema se ne bo povečala potreba po pomoči ali zmanjšalo nadomestilo obstoječe pomoči. |
| --- | --- |

(255)

V navedenih posebnih okoliščinah ni mogoče trditi, da je bil prevzem financiran z državno pomočjo. Zaradi prevzema se ne bo povečala potreba po pomoči ali zmanjšalo nadomestilo obstoječe pomoči.

7.5.3.3   Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzema

| (256) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 241, se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(256)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 241, se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti.

| (257) | Nakupna cena, plačana za banko Citibank Greece, je bila zelo nizka in skupina je zbrala visok znesek zasebnega kapitala po visoki ceni za delnico. Zato se ne more šteti, da je bila za financiranje navedenega prevzema uporabljena pomoč. |
| --- | --- |

(257)

Nakupna cena, plačana za banko Citibank Greece, je bila zelo nizka in skupina je zbrala visok znesek zasebnega kapitala po visoki ceni za delnico. Zato se ne more šteti, da je bila za financiranje navedenega prevzema uporabljena pomoč.

| (258) | Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil ponudbe za prevzem obsega dejavnosti, ki ga je prevzela skupina, zato ta ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. |
| --- | --- |

(258)

Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil ponudbe za prevzem obsega dejavnosti, ki ga je prevzela skupina, zato ta ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči.

| (259) | Ob upoštevanju elementov iz uvodnih izjav 257 in 258 prevzem ne spada med prepovedane dejavnosti iz točk 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju. Poleg tega Komisija opozarja, da potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj. |
| --- | --- |

(259)

Ob upoštevanju elementov iz uvodnih izjav 257 in 258 prevzem ne spada med prepovedane dejavnosti iz točk 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju. Poleg tega Komisija opozarja, da potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj.

7.5.3.4   Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Citibank Greece

| (260) | Sklene se, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja skupine (106) in posebnosti prevzema banke Citibank Greece skladen z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(260)

Sklene se, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja skupine (106) in posebnosti prevzema banke Citibank Greece skladen z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.

7.6   SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU

7.6.1   Viri težav in posledice za oceno na podlagi sporočila o prestrukturiranju

| (261) | Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Grška vlada je zaradi navedenega dejavnika izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije. |
| --- | --- |

(261)

Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Grška vlada je zaradi navedenega dejavnika izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.

| (262) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 4 571 milijonov EUR, kar je manj kot znesek izgub, vknjižen po programu PSI (4 786 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave niso posledica zlasti prevzemanja prevelikih tveganj, bo Komisija v skladu s točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve. |
| --- | --- |

(262)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 4 571 milijonov EUR, kar je manj kot znesek izgub, vknjižen po programu PSI (4 786 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave niso posledica zlasti prevzemanja prevelikih tveganj, bo Komisija v skladu s točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve.

| (263) | Največji del kapitalskih potreb izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine grškemu tveganju državnih posojilojemalcev manjša kot izpostavljenost drugih grških bank, zato ni mogoče šteti, da je nakopičila prekomerne izpostavljenosti državnemu dolgu. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje. |
| --- | --- |

(263)

Največji del kapitalskih potreb izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine grškemu tveganju državnih posojilojemalcev manjša kot izpostavljenost drugih grških bank, zato ni mogoče šteti, da je nakopičila prekomerne izpostavljenosti državnemu dolgu. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje.

| (264) | Grško gospodarstvo se je od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, skupina pa je prevzela banko z manj uspešnim poslovanjem v obliki banke Emporiki Bank, zato mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Skupina mora torej kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, racionalizirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje. |
| --- | --- |

(264)

Grško gospodarstvo se je od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, skupina pa je prevzela banko z manj uspešnim poslovanjem v obliki banke Emporiki Bank, zato mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Skupina mora torej kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, racionalizirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje.

| (265) | Drugi pomembni vir izgub skupine so bila njena posojila grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (107). |
| --- | --- |

(265)

Drugi pomembni vir izgub skupine so bila njena posojila grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (107).

| (266) | Vendar del kapitalskih potreb skupine in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij. Leta 2012 na primer so izgube ustvarjale dejavnosti na Cipru, v Romuniji, Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Bolgariji, dejavnosti v Albaniji pa so dosegle le prag dobička. Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb skupine, je pokazal, da so napovedi kreditne izgube v osnovnem scenariju znašale 921 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 201 milijonov EUR. Tuja aktiva je pomenila tudi izčrpavanje likvidnosti, saj je financiranje znotraj skupine znašalo več milijard EUR. |
| --- | --- |

(266)

Vendar del kapitalskih potreb skupine in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij. Leta 2012 na primer so izgube ustvarjale dejavnosti na Cipru, v Romuniji, Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Bolgariji, dejavnosti v Albaniji pa so dosegle le prag dobička. Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb skupine, je pokazal, da so napovedi kreditne izgube v osnovnem scenariju znašale 921 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 201 milijonov EUR. Tuja aktiva je pomenila tudi izčrpavanje likvidnosti, saj je financiranje znotraj skupine znašalo več milijard EUR.

| (267) | Skupina je imela med štirimi največjimi grškimi bankami najnižji delež grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, izguba zaradi programa PSI pa je bila večja od pomoči, prejete prek ukrepov B, B2, B3 in B4, zato je mogoče skleniti, da večina izgub in potreba po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji omogoča, da omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča. |
| --- | --- |

(267)

Skupina je imela med štirimi največjimi grškimi bankami najnižji delež grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, izguba zaradi programa PSI pa je bila večja od pomoči, prejete prek ukrepov B, B2, B3 in B4, zato je mogoče skleniti, da večina izgub in potreba po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji omogoča, da omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča.

| (268) | Nazadnje, omejen del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine v zvezi z njenimi tujimi odvisnimi družbami. |
| --- | --- |

(268)

Nazadnje, omejen del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine v zvezi z njenimi tujimi odvisnimi družbami.

7.6.2   Uspešno poslovanje

| (269) | Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(269)

Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.

| (270) | Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se sooča skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je soočala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila v zadnjih letih odvisna od matičnega podjetja. |
| --- | --- |

(270)

Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se sooča skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je soočala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila v zadnjih letih odvisna od matičnega podjetja.

7.6.2.1   Grške bančne dejavnosti

| (271) | Glede likvidnosti in odvisnosti skupine od financiranja iz Eurosistema je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance stanja v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine. |
| --- | --- |

(271)

Glede likvidnosti in odvisnosti skupine od financiranja iz Eurosistema je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance stanja v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine.

| (272) | Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami iz uvodne izjave 118 zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom. |
| --- | --- |

(272)

Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami iz uvodne izjave 118 zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.

| (273) | Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je Grčija zavezala tudi, da bo skupina nadalje zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 118. Tako znižanje stroškov vlog bo bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij. |
| --- | --- |

(273)

Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je Grčija zavezala tudi, da bo skupina nadalje zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 118. Tako znižanje stroškov vlog bo bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij.

| (274) | Po začetku krize je skupina začela z racionalizacijo svoje poslovne mreže v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih (108). Do leta 2017 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih [...] %. Da bi skupina dosegla ta cilj, se je Grčija zavezala, da bo skupina do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na [...] oziroma [...], skupne stroške (109) v Grčiji pa na največ [...] milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od [...] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju. |
| --- | --- |

(274)

Po začetku krize je skupina začela z racionalizacijo svoje poslovne mreže v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih (108). Do leta 2017 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih [...] %. Da bi skupina dosegla ta cilj, se je Grčija zavezala, da bo skupina do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na [...] oziroma [...], skupne stroške (109) v Grčiji pa na največ [...] milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od [...] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju.

| (275) | Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 32,4 % portfelja (110). Skupina namerava okrepiti svojo kreditno politiko (omejitve, zavarovalno kritje) in se osredotočiti na osnovno dejavnost, da bi čim bolj zmanjšala svoje izgube. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izpolnjevala visoke standarde glede njene kreditne politike, da bi upravljala tveganja in v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodni izjavi 122. |
| --- | --- |

(275)

Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 32,4 % portfelja (110). Skupina namerava okrepiti svojo kreditno politiko (omejitve, zavarovalno kritje) in se osredotočiti na osnovno dejavnost, da bi čim bolj zmanjšala svoje izgube. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izpolnjevala visoke standarde glede njene kreditne politike, da bi upravljala tveganja in v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodni izjavi 122.

7.6.2.2   Upravljanje podjetij

| (276) | Glede na to, da ima sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala iz leta 2014 v lasti 69,9 % (111) delnic skupine, a z omejeno glasovalno pravico, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzorujejo skupino, v lasti tudi nakupne bone, zato bi, če bi v obdobju prestrukturiranja cena delnice narasla, prejemali polne ugodnosti. Lahko bi se ustvarilo moralno tveganje, zato sta se skupina in sklad HFSF leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenih glavnih delničarjev in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči, da bi vodstvo skupine prevzemalo prevelika tveganja. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(276)

Glede na to, da ima sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala iz leta 2014 v lasti 69,9 % (111) delnic skupine, a z omejeno glasovalno pravico, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzorujejo skupino, v lasti tudi nakupne bone, zato bi, če bi v obdobju prestrukturiranja cena delnice narasla, prejemali polne ugodnosti. Lahko bi se ustvarilo moralno tveganje, zato sta se skupina in sklad HFSF leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenih glavnih delničarjev in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči, da bi vodstvo skupine prevzemalo prevelika tveganja. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja.

7.6.2.3   Mednarodne dejavnosti

| (277) | Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 266. |
| --- | --- |

(277)

Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 266.

| (278) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo skupina še naprej osredotočala na svoj domači trg. Skupina je že prodala nedonosno odvisno družbo v Ukrajini. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje nadaljnjo racionalizacijo svoje mreže v odvisnih družbah, ki jih je obdržala, kot je opisano v uvodni izjavi 109. |
| --- | --- |

(278)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo skupina še naprej osredotočala na svoj domači trg. Skupina je že prodala nedonosno odvisno družbo v Ukrajini. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje nadaljnjo racionalizacijo svoje mreže v odvisnih družbah, ki jih je obdržala, kot je opisano v uvodni izjavi 109.

| (279) | Skupni znesek tuje aktive se bo do 31. decembra 2017 (v primerjavi z 31. decembrom 2012) zmanjšal vsaj še za [...] %. |
| --- | --- |

(279)

Skupni znesek tuje aktive se bo do 31. decembra 2017 (v primerjavi z 31. decembrom 2012) zmanjšal vsaj še za [...] %.

| (280) | Splošna donosnost mednarodnih dejavnosti bo ponovno vzpostavljena od [...] dalje. |
| --- | --- |

(280)

Splošna donosnost mednarodnih dejavnosti bo ponovno vzpostavljena od [...] dalje.

| (281) | Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 119, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da tuja odvisna podjetja ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti. |
| --- | --- |

(281)

Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 119, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da tuja odvisna podjetja ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti.

7.6.2.4   Sklepna ugotovitev o uspešnem poslovanju

| (282) | Osnovni scenarij iz oddelka 2.4 kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati naj bi po napovedih kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni. |
| --- | --- |

(282)

Osnovni scenarij iz oddelka 2.4 kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati naj bi po napovedih kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni.

| (283) | Komisija se je seznanila z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (112). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj skupina v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostaja donosna in dobro kapitalizirana. |
| --- | --- |

(283)

Komisija se je seznanila z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (112). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj skupina v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostaja donosna in dobro kapitalizirana.

| (284) | Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1,2 milijarde EUR, zadostuje za preživetje v osnovnem scenariju iz testa izjemnih situacij iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za poplačilo prednostnih delnic, kar je skupina izvedla aprila 2014 (113). Skupina bo grški centralni banki predložila tudi pogojni kapitalski načrt, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe višje od kapitalskih potreb, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da je v osnovnih kapitalskih potrebah, kot jih je ocenila grška centralna banka, predvidena določena stopnja obremenitve. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije kapitalske potrebe, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami, z zbiranjem kapitala marca 2014 pa se je pokazalo, da je skupina ponovno pridobila dostop do kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

(284)

Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1,2 milijarde EUR, zadostuje za preživetje v osnovnem scenariju iz testa izjemnih situacij iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za poplačilo prednostnih delnic, kar je skupina izvedla aprila 2014 (113). Skupina bo grški centralni banki predložila tudi pogojni kapitalski načrt, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe višje od kapitalskih potreb, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da je v osnovnih kapitalskih potrebah, kot jih je ocenila grška centralna banka, predvidena določena stopnja obremenitve. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije kapitalske potrebe, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami, z zbiranjem kapitala marca 2014 pa se je pokazalo, da je skupina ponovno pridobila dostop do kapitalskih trgov.

| (285) | Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja. |
| --- | --- |

(285)

Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.

| (286) | Zato se sklene, da je skupina sprejela zadostne ukrepe za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. |
| --- | --- |

(286)

Zato se sklene, da je skupina sprejela zadostne ukrepe za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.

7.6.3   Lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (287) | Kot je navedeno v sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče. |
| --- | --- |

(287)

Kot je navedeno v sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče.

7.6.3.1   Lastni prispevek skupine: odprodaje in znižanje stroškov

| (288) | Skupina je že odprodala nekaj malih podjetij v tujini (Ukrajina) in zmanjšala del svojega portfelja, da bi okrepila svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. Skupina je na primer od leta 2009 do leta 2013 tujo aktivo zmanjšala za 1,9 milijarde EUR (114). |
| --- | --- |

(288)

Skupina je že odprodala nekaj malih podjetij v tujini (Ukrajina) in zmanjšala del svojega portfelja, da bi okrepila svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. Skupina je na primer od leta 2009 do leta 2013 tujo aktivo zmanjšala za 1,9 milijarde EUR (114).

| (289) | V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev v jugovzhodni Evropi, kot je opisano v uvodni izjavi 107. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi navedenih zavez bistveno zmanjšala geografsko območje v jugovzhodni Evropi, na katerem deluje. Z zmanjševanjem mednarodnih sredstev skupine se bo zmanjšalo tudi naključno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. Zmanjševanje torej pripomore k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega. |
| --- | --- |

(289)

V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev v jugovzhodni Evropi, kot je opisano v uvodni izjavi 107. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi navedenih zavez bistveno zmanjšala geografsko območje v jugovzhodni Evropi, na katerem deluje. Z zmanjševanjem mednarodnih sredstev skupine se bo zmanjšalo tudi naključno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. Zmanjševanje torej pripomore k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega.

| (290) | Skupina je svoje zavarovalniške dejavnosti prodala leta 2007. Zato nima nobene znatne dejavnosti na navedenem trgu, ki bi jo bilo mogoče prodati in ustvariti sredstva. |
| --- | --- |

(290)

Skupina je svoje zavarovalniške dejavnosti prodala leta 2007. Zato nima nobene znatne dejavnosti na navedenem trgu, ki bi jo bilo mogoče prodati in ustvariti sredstva.

| (291) | Da bi skupina omejila svoje kapitalske potrebe, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 119. Poleg tega zaveze Grčije zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov. |
| --- | --- |

(291)

Da bi skupina omejila svoje kapitalske potrebe, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 119. Poleg tega zaveze Grčije zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov.

| (292) | Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Število njenih zaposlenih se zmanjšuje, plače pa prilagajajo navzdol. Grčija se je zavezala tudi, da bo omejila nadomestila upravljavcem skupine, [...]. |
| --- | --- |

(292)

Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Število njenih zaposlenih se zmanjšuje, plače pa prilagajajo navzdol. Grčija se je zavezala tudi, da bo omejila nadomestila upravljavcem skupine, [...].

7.6.3.2   Porazdelitev bremena na stare delničarje in novi kapital, zbran na trgu

| (293) | Delež starih delničarjev skupine se je zmanjšal z izdajo pravic, ki je bila zaključena leta 2009 (115), nato pa še z dokapitalizacijo sklada HFSF (ukrep B4) in zbiranjem zasebnega kapitala iz leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev skupine, med katere so spadali vlagatelji, ki so vložili kapital leta 2009, je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa le 4,9 %. Poleg tega skupina dividend v denarnih sredstvih ni izplačala že od leta 2008. Ob navedeni porazdelitvi bremena starih delničarjev je skupina od začetka krize leta 2008 zbrala znaten znesek zasebnega kapitala, tj. 986 milijonov EUR leta 2009, 550 milijonov EUR leta 2013 in 1 200 milijonov EUR leta 2014. |
| --- | --- |

(293)

Delež starih delničarjev skupine se je zmanjšal z izdajo pravic, ki je bila zaključena leta 2009 (115), nato pa še z dokapitalizacijo sklada HFSF (ukrep B4) in zbiranjem zasebnega kapitala iz leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev skupine, med katere so spadali vlagatelji, ki so vložili kapital leta 2009, je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa le 4,9 %. Poleg tega skupina dividend v denarnih sredstvih ni izplačala že od leta 2008. Ob navedeni porazdelitvi bremena starih delničarjev je skupina od začetka krize leta 2008 zbrala znaten znesek zasebnega kapitala, tj. 986 milijonov EUR leta 2009, 550 milijonov EUR leta 2013 in 1 200 milijonov EUR leta 2014.

7.6.3.3   Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga

| (294) | Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 828 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 436 milijonov EUR, kot je opisano v uvodni izjavi 114. |
| --- | --- |

(294)

Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 828 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 436 milijonov EUR, kot je opisano v uvodni izjavi 114.

| (295) | Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, navedena v uvodni izjavi 124. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(295)

Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, navedena v uvodni izjavi 124. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju.

7.6.3.4   Sklepna ugotovitev o lastnem prispevku in porazdelitvi bremena

| (296) | Lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje premoženja in zmanjšanjem portfelja posojil, sta v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, precej nižja od tega, kar Komisija običajno šteje za zadostno. Zmanjšanje se nanaša le na tuje dejavnosti (116), ki predstavljajo omejen del skupine (117), v okviru prestrukturiranja pa ni predvideno nobeno zmanjšanje obsega portfelja posojil in vlog v Grčiji. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, obravnavanih v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstev, da je banka Alpha Bank prejela najmanj pomoči med velikimi grškimi bankami, prejeta pomoč pa v celoti izpolnjuje pogoje za izvzetje iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(296)

Lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje premoženja in zmanjšanjem portfelja posojil, sta v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, precej nižja od tega, kar Komisija običajno šteje za zadostno. Zmanjšanje se nanaša le na tuje dejavnosti (116), ki predstavljajo omejen del skupine (117), v okviru prestrukturiranja pa ni predvideno nobeno zmanjšanje obsega portfelja posojil in vlog v Grčiji. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, obravnavanih v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstev, da je banka Alpha Bank prejela najmanj pomoči med velikimi grškimi bankami, prejeta pomoč pa v celoti izpolnjuje pogoje za izvzetje iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena.

7.6.4   Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence

| (297) | Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja. |
| --- | --- |

(297)

Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.

| (298) | V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo finančna ustanova imela po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela kapitalsko podporo, enako 12 % njene tveganju prilagojene aktive (118). Poleg tega je skupina 30. novembra 2011 pridobila likvidnostna jamstva v višini 14 milijard EUR, 30. septembra 2011 pa državna obligacijska posojila v višini 1,6 milijarde EUR, kar skupaj predstavlja 25 % bilance stanja skupine na navedeni datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom. Ukrepi za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence so torej zaradi navedenega visokega zneska pomoči utemeljeni. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 obsegal 15-odstotni tržni delež na področju posojil in 13-odstotni tržni delež na področju vlog. Prevzem banke Emporiki Bank, v manjši meri pa tudi treh zadružnih bank in grških dejavnosti banke Citibank, je povečal tržne deleže skupine. Po prevzemu banke Emporiki Bank je imela skupina na področju vlog v Grčiji 30. junija 2013 21-odstotni tržni delež, njeni tržni deleži na področju stanovanjskih hipotekarnih posojil, posojil potrošnikom in posojil podjetjem pa so bili 23-, 20- oziroma 21-odstotni (119). Po prevzemu grških dejavnosti banke Citibank se je tržni delež skupine na področju vlog povečal za manj kot 1 %. |
| --- | --- |

(298)

V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo finančna ustanova imela po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela kapitalsko podporo, enako 12 % njene tveganju prilagojene aktive (118). Poleg tega je skupina 30. novembra 2011 pridobila likvidnostna jamstva v višini 14 milijard EUR, 30. septembra 2011 pa državna obligacijska posojila v višini 1,6 milijarde EUR, kar skupaj predstavlja 25 % bilance stanja skupine na navedeni datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom. Ukrepi za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence so torej zaradi navedenega visokega zneska pomoči utemeljeni. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 obsegal 15-odstotni tržni delež na področju posojil in 13-odstotni tržni delež na področju vlog. Prevzem banke Emporiki Bank, v manjši meri pa tudi treh zadružnih bank in grških dejavnosti banke Citibank, je povečal tržne deleže skupine. Po prevzemu banke Emporiki Bank je imela skupina na področju vlog v Grčiji 30. junija 2013 21-odstotni tržni delež, njeni tržni deleži na področju stanovanjskih hipotekarnih posojil, posojil potrošnikom in posojil podjetjem pa so bili 23-, 20- oziroma 21-odstotni (119). Po prevzemu grških dejavnosti banke Citibank se je tržni delež skupine na področju vlog povečal za manj kot 1 %.

| (299) | Komisija opozarja, da so težave skupine nastale predvsem zaradi zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikemu tržnemu deležu ne predvideva zmanjšanja bilance stanja in posojil v Grčiji. |
| --- | --- |

(299)

Komisija opozarja, da so težave skupine nastale predvsem zaradi zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikemu tržnemu deležu ne predvideva zmanjšanja bilance stanja in posojil v Grčiji.

| (300) | Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile opravljanje bančnih dejavnosti na tujih trgih. |
| --- | --- |

(300)

Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile opravljanje bančnih dejavnosti na tujih trgih.

| (301) | Komisija glede tega ugotavlja, da bo skupina poleg že zmanjšane zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja nadalje prestrukturirala in zmanjšala svojo tujo aktivo do 30. junija 2018 (120) ob zavezi, da za financiranje rasti navedenih dejavnosti ne bo uporabila pomoči. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih. |
| --- | --- |

(301)

Komisija glede tega ugotavlja, da bo skupina poleg že zmanjšane zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja nadalje prestrukturirala in zmanjšala svojo tujo aktivo do 30. junija 2018 (120) ob zavezi, da za financiranje rasti navedenih dejavnosti ne bo uporabila pomoči. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih.

| (302) | Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotavljanju, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne na primer za rast na tujih trgih. |
| --- | --- |

(302)

Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotavljanju, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne na primer za rast na tujih trgih.

| (303) | Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke. |
| --- | --- |

(303)

Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.

| (304) | Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(304)

Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.

7.7   SPREMLJANJE

| (305) | V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (121), bo Grčija zagotovila, da bo do konca obdobja prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala s soglasjem Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Zato se lahko sklene, da bo izvajanje načrta prestrukturiranja ustrezno spremljano. |
| --- | --- |

(305)

V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (121), bo Grčija zagotovila, da bo do konca obdobja prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala s soglasjem Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Zato se lahko sklene, da bo izvajanje načrta prestrukturiranja ustrezno spremljano.

8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (306) | Sklene se, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči B1, B2, B3 in B4 s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe, saj jih je izvajala pred uradno odobritvijo Komisije. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(306)

Sklene se, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči B1, B2, B3 in B4 s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe, saj jih je izvajala pred uradno odobritvijo Komisije. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Naslednji ukrepi, ki jih izvaja Grčija, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:

| (a) | izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Alpha Bank S.A. zagotovila grška centralna banka in zajamčila Grčija (ukrep L2); |
| --- | --- |

(a)

izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Alpha Bank S.A. zagotovila grška centralna banka in zajamčila Grčija (ukrep L2);

| (b) | druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2); |
| --- | --- |

(b)

druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2);

| (c) | pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3); |
| --- | --- |

(c)

pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3);

| (d) | dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je spomladi 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4). |
| --- | --- |

(d)

dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je spomladi 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4).

2.   Financiranje skupne likvidnostne vrzeli v višini 427 milijonov EUR, ki jo je sklad HFSF izvedel v okviru prenosa izbranih sredstev in obveznosti bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank in Cooperative Bank of Western Macedonia na banko Alpha Bank S.A. decembra 2013, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

3.   Ob upoštevanju načrta prestrukturiranja za skupino Alpha Bank Group (banka Alpha Bank z vsemi njenimi odvisnimi podjetji in podružnicami), ki je bil predložen 12. junija 2014, in zavez, ki jih je na isti datum predložila Grčija, je z notranjim trgom združljiva naslednja državna pomoč:

| (a) | kapitalska injekcija v višini 940 milijonov EUR, ki jo je maja 2009 Grčija dodelila banki Alpha Bank S.A. v okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A); |
| --- | --- |

(a)

kapitalska injekcija v višini 940 milijonov EUR, ki jo je maja 2009 Grčija dodelila banki Alpha Bank S.A. v okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A);

| (b) | izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Alpha Bank S.A. zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012 (ukrep L2); |
| --- | --- |

(b)

izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Alpha Bank S.A. zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012 (ukrep L2);

| (c) | prva premostitvena dokapitalizacija v višini 1 900 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B1); |
| --- | --- |

(c)

prva premostitvena dokapitalizacija v višini 1 900 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B1);

| (d) | druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B2); |
| --- | --- |

(d)

druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B2);

| (e) | pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3); |
| --- | --- |

(e)

pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3);

| (f) | dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4). |
| --- | --- |

(f)

dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4).

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 9. julija 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Odločba Komisije z dne 19. novembra 2008 o državni pomoči N 560/2008, Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji (UL C 125, 5.6.2009, str. 6). Dodeljena ji je bila številka SA.26678 (N 560/2008). Navedena shema je bila nato podaljšana in spremenjena, kot je opisano v opombi 2.

1

Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji

(2)  Grčija je 2. septembra 2009 priglasila vrsto sprememb ukrepov podpore in podaljšanje do 31. decembra 2009, ki so bili odobreni 18. septembra 2009 (glej odločbo Komisije z dne 18. septembra 2009 o državni pomoči N 504/2009 „Prolongation and amendment of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje in sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 264, 6.11.2009, str. 5). Komisija je 25. januarja 2010 odobrila drugo podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2010 (glej odločbo Komisije z dne 25. januarja 2010 o državni pomoči N 690/2009 „Prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 57, 9.3.2010, str. 6). Komisija je 30. junija 2010 odobrila več sprememb ukrepov podpore in podaljšanje do 31. decembra 2010 (glej odločbo Komisije z dne 30. junija 2010 o državni pomoči N 260/2010 „Extension of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 238, 3.9.2010, str. 3). Komisija je 21. decembra 2010 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2011 (glej odločbo Komisije z dne 21. decembra 2010 o državni pomoči SA 31998 (2010/N) „Fourth extension of the Support measures for the credit Institutions in Greece“ (Četrto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 53, 19.2.2011, str. 2). Komisija je 4. aprila 2011 odobrila spremembo (glej odločbo Komisije z dne 4. aprila 2011 o državni pomoči SA.32767 (2011/N)) „Amendment to the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 164, 2.6.2011, str. 8). Komisija je 27. junija 2011 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 31. decembra 2011 (glej odločbo Komisije z dne 27. junija 2011 o državni pomoči SA.33153 (2011/N) „Fifth prolongation of the Support measures for the credit Institutions in Greece“ (Peto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 274, 17.9.2011, str. 6). Komisija je 6. februarja 2012 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2012 (glej odločbo Komisije z dne 6. februarja 2012 o državni pomoči SA.34149 (2011/N) „Sixth prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Šesto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 101, 4.4.2012, str. 2). Komisija je 6. julija 2012 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 31. decembra 2012 (glej odločbo Komisije z dne 6. julija 2012 o državni pomoči SA.35002 (2012/N) – Grčija „Prolongation of the Support Scheme for the Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje podpornega programa za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 77, 15.3.2013, str. 14). Komisija je 22. januarja 2013 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 30. junija 2013 (glej odločbo Komisije z dne 22. januarja 2013 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA.35999 (2012/N) – Grčija „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 162, 7.6.2013, str. 6). Komisija je 25. julija 2013 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 31. decembra 2013 (glej odločbo Komisije z dne 25. julija 2013 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA.36956 (2013/N) – Grčija „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji) (UL C 141, 9.5.2014, str. 3). Komisija je 14. januarja 2014 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 30. junija 2014 (glej odločbo Komisije z dne 14. januarja 2014 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA. 37958 (2013/N) – Grčija „Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece“ (Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji), še ni objavljena).

2

(3)  Glej Sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o državni pomoči SA. 34823 (2012/C) (ex2012 NN), „Recapitalisation Alpha Bank by the Hellenic Financial Stability Fund“ (Dokapitalizacija banke Alpha Bank iz grškega sklada za finančno stabilnost) (UL C 357, 20.11.2012, str. 36).

3

(4)  Sporočilo za javnost sklada HFSF z dne 24. decembra 2012 je na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

4

(5)  Komisija je navedene ukrepe evidentirala kot zadevo SA.36004 (2013/NN).

5

(6)  Priglasitev je bila evidentirana pod številko zadeve SA.34823 (2012/C) (ex2012 NN).

6

(7)  Generalni direktorat Evropske komisije za gospodarske in finančne zadeve. Drugi program gospodarskega prilagajanja za Grčijo – marec 2012, str. 17, na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

7

Drugi program gospodarskega prilagajanja za Grčijo – marec 2012

(8)  Glej oddelek II „The restructuring of the Greek Sovereign Debt“ poročila „Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector“ (Prestrukturiranje grškega državnega dolga, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), grška centralna banka, december 2012, na voljo na spletni strani: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

8

(9)  Sporočilo za javnost finančnega ministrstva z dne 9. marca 2012, na voljo na spletni strani: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

9

(10)  Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke je eden od količnikov regulatornega kapitala, ki ga na podlagi direktive o kapitalskih zahtevah spremlja bančni nadzornik.

10

(11)  Glej opombo 7, str. 106.

11

(12)  Glej opombo 8.

12

(13)  Glej opombo 7, str. 104.

13

(14)  Glej opombo 8.

14

(15)  Eurosistem, osrednji bančni sistem euroobmočja, sestavljajo Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke držav članic.

15

(16)  Sporočilo za javnost finančnega ministrstva z dne 3. decembra 2012, na voljo na spletni strani: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf

16

Zaradi odkupa lastnega dolga po ceni, ki je bila precej pod nominalno vrednostjo, se je dolg Grčije znatno zmanjšal.

(17)  Če tak odkup ne bi bil izveden, bi se lahko tržna vrednost navedenih novih grških državnih obveznic povečala v skladu z razvojem tržnih parametrov, kot so obrestne mere in verjetnost neplačila Grčije.

17

(18)  Vključno s pričakovano izgubo iz naslova izdajanja novih posojil v Grčiji v obdobju od junija 2013 do decembra 2016.

18

(19)  Učinek napovedi kreditne izgube za tuje tveganje se je izračunal po obračunu tujih davkov in ob upoštevanju zavez, ki so bile v zadevnem času predložene Generalnemu direktoratu za konkurenco glede odprodaj.

19

(20)  Rezervacije banke NBG za izgube iz posojil dne 30. junija 2013 pred rezervacijami bank First Business Bank in Probank.

20

(21)  Rezervacije banke Eurobank za izgube iz posojil dne 30. junija 2013 pred rezervacijami bank New Hellenic Postbank in New Proton Bank, ki jih je zadevna banka prevzela avgusta 2013.

21

(22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf

22

(23)  Glej preglednico 2.

23

(24)  Navedeni zneski lastniškega kapitala za leta 2010, 2011 in 2012 vključujejo prednostne delnice v višini 940 milijonov EUR, ki jih je Grčija dodelila leta 2009; za leto 2012 navedeni zneski ne vključujejo obeh premostitvenih dokapitalizacij v višini 2 942 milijonov EUR, ki ju je skupina prejela leta 2012. Znesek lastniškega kapitala za leto 2013 vključuje popolno dokapitalizacijo iz let 2012 in 2013, ki jo je izvedel sklad HFSF, in zasebno dokapitalizacijo, kar je skupaj znašalo 4 571 milijonov EUR.

24

(25)  Glej preglednico 2.

25

(26)  Informacije, ki jih je banka Alpha Bank predložila Komisiji, 25. junij 2013.

26

(27)  Računovodski izkazi za leto 2011, http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf

27

(28)  Glej oddelek 2.3.1.2 „Državna dokapitalizacija, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije“.

28

(29)  Konsolidirani finančni izkazi banke Emporiki Bank z dne 31. decembra 2011, str. 9.

29

(30)  Sklad HFSF, Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012 (Letno finančno poročilo za obdobje od 1.1.2012 do 31.12.2012), str. 8, na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

30

Annual Financial report for the period from 1.1.2012 to 31.12.2012

(31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf

31

(32)  Nakup in prevzem je postopek reševanja, v okviru katerega se v subjektu v postopku likvidacije opredelijo sredstva in obveznosti visoke kakovosti, ki se nato ponudijo na dražbi, da se prenesejo na poslovno uspešno podjetje.

32

(33)  Glej odločbo odbora grške centralne banke za kredite in zavarovanja št. 97/3/8.2.2013.

33

(34)  Glej odločbo odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/4/8.12.2013.

34

(35)  Glej odločbo odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/5/8.12.2013.

35

(36)  Izraz „likvidnostna vrzel“ je lahko zavajajoč, saj ne opisuje likvidnostne podpore, ampak ukrepe kapitalske podpore.

36

(37)  Glej odločbo odbora za kredite in zavarovanja grške centralne banke št. 97/2/8.2.2013.

37

(38)  Glej odločbo odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/1/8.12.2013.

38

(39)  Glej odločbo odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/2/8.12.2013.

39

(40)  Glej odločbo odbora za kredite in zavarovanja grške centralne banke št. 97/1/8.2.2013.

40

(41)  Glej odločbo odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/7/8.12.2013.

41

(42)  Glej odločbo odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/8/8.12.2013.

42

(43)  Družba Diners Club International je družba za kreditne kartice, ki je bila ustanovljena leta 1950, z delovanjem v Grčiji pa je začela leta 1959. Družba Diners Club Greece je v lasti banke Citibank International in družbe Citibank Overseas Investment Corporation.

43

(44)  Bankomat (ATM – Automated Teller Machine) je elektronska bančna naprava, na kateri lahko stranke opravljajo osnovne transakcije brez pomoči predstavnika podružnice, kot je dvig gotovine.

44

(45)  Predložitev informacij grških organov z dne 24. junija 2014.

45

(46)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 64.

46

(47)  Izraz „tveganju prilagojena aktiva“ se nanaša na regulatorni agregat, ki meri izpostavljenost finančne institucije tveganju; uporabljajo ga nadzorniki pri spremljanju kapitalske ustreznosti finančnih institucij.

47

(48)  Zaupne informacije

48

(49)  V skladu z dopisom grške centralne banke z dne 7. novembra 2011„jamstva veljajo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči (ELA)“.

49

(50)  Informacije je predložila grška centralna banka dne 7. aprila 2014.

50

(51)  Finančne napovedi, priložene načrtu prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014.

51

(52)  Glej opombo 4.

52

(53)  Sporazum o obdobju pred vpisom je določal: „Dejansko tveganje, ki se izplača skupini, vključuje obveznice instrumenta EFSF in vsa izplačila kupona ter natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v obdobju od izdaje obveznic do pretvorbe predplačila v delniški kapital in druge konvertibilne finančne instrumente, kot je določeno v tem dokumentu“.

53

(54)  Glej preglednico 3.

54

(55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf

55

(56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf

56

(57)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf

57

(58)  Razdelitev delnic pa je poslovni ukrep, pri katerem družba obstoječe delnice razdeli na več delnic.

58

(59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

59

(60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

60

(61)  Glej opombo 43. Na primer, cena dne 10. decembra 2013 je bila 0,4488 EUR, dne 10. junija 2014 bo 0,4576 EUR, dne 10. decembra 2014 bo 0,4686 EUR, dne 10. junija 2015 bo 0,4796 EUR itd. Glej objavo banke Alpha Bank z dne 10. junija 2013 o „Final Terms of Listing and Characteristics of the Titles representing shares ownership rights (Warrants) that resulted from the concluded share capital increase“ (Končni pogoji vpisa in značilnosti naslovov, ki predstavljajo delniške lastninske pravice (nakupni boni), nastale na podlagi zaključenega povečanja delniškega kapitala), na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

61

(62)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 22.

62

(63)  Skupina se je zavezala, da bo tujo aktivo zmanjšala na [...] milijard EUR, bilančna vsota skupine pa bo v skladu s finančnimi napovedmi leta 2018 znašala [...] milijard EUR.

63

(64)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 132, pred prevzemom banke Emporiki Bank.

64

(65)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 129.

65

(66)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 102–103. Število podružnic in zaposlenih se je med septembrom 2012 in decembrom 2013 povečalo zaradi prevzema banke Emporiki Bank.

66

(67)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 103.

67

(68)  Finančne napovedi, priložene načrtu prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, podatek za banko Alpha Bank Greece.

68

(69)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 105.

69

(70)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 96.

70

(71)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 96.

71

(72)  Finančne napovedi, priložene načrtu prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, podatki za poslovanje v Grčiji.

72

(73)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 132.

73

(74)  Finančne napovedi, priložene načrtu prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014.

74

(75)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, oddelek 5.4.2.

75

(76)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, oddelek 5.4.2.

76

(77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf

77

(78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf

78

(79)  Glej Prilogo, poglavje II.

79

(80)  Glej Prilogo, poglavje II.

80

(81)  Glej Prilogo, poglavje II.

81

(82)  Glej Prilogo, poglavje II.

82

(83)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek A.

83

(84)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek A.

84

(85)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek A.

85

(86)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek C.

86

(87)  „Nazadnje je treba glede nakupnih bonov, ki jih je izdal sklad HFSF, pojasniti, da bo Helenska republika pred vsakim odkupom nakupnih bonov, ki bi ga izvedla banka Alpha Bank ali kateri koli državni subjekt (vključno s skladom HFSF), od Evropske komisije pridobila soglasje, tako da se bo lahko Evropska komisija prepričala, da predvideni odkup nakupnih bonov ni v nasprotju z zahtevami glede nadomestila državi na podlagi pravil o državni pomoči.“

87

(88)  Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 2).

88

(89)  Uvodna izjava 59 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha Bank.

89

(90)  Uvodna izjava 63 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha Bank.

90

(91)  Glej uvodno izjavo 146 iz odločbe Komisije z dne 12. novembra 2008 v zadevi v zvezi z državno pomočjo SA. 510/2008 – Italija „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA“ (UL C 46, 25.2.2009, str. 6).

91

(92)  Glej točko 80 Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu iz leta 2013) (UL C 216, 30.7.2013, str. 1).

92

(93)  Glej Sklep Komisije z dne 25. januarja 2010 v zadevi v zvezi z državno pomočjo NN 19/2009 – Restructuring aid to Dunfermline Building Society (Pomoč za prestrukturiranje Dunfermline Building Society), uvodna izjava 47; Sklep Komisije z dne 25. oktobra 2010 v zadevi v zvezi z državno pomočjo N 560/2009 – Aid for the liquidation of Fionia bank (Pomoč za likvidacijo banke Fionia bank), uvodna izjava 55; Sklep Komisije z dne 8. novembra 2010 v zadevi v zvezi z državno pomočjo N 392/2010 – Restructuring of CajaSur (Prestrukturiranje banke CajaSur), uvodna izjava 52.

93

Restructuring aid to Dunfermline Building Society

Aid for the liquidation of Fionia bank

Restructuring of CajaSur

(94)  Glej opombi 1 in 2.

94

(95)  Tveganju prilagojena aktiva skupine je dne 31. marca 2012 znašala 44,2 milijarde EUR.

95

(96)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o podaljšanju iz leta 2011) (UL C 356, 6.12.2011, str. 7).

96

(97)  Glej opombo 6.

97

(98)  Glej opombo 6.

98

(99)  Glej uvodno izjavo 41 Odločbe Komisije v zadevi NN 51/2008, Jamstvena shema za banke na Danskem (UL C 273, 28.10.2008, str. 2).

99

(100)  Glej uvodno izjavo 83: natečene obresti se štejejo kot dodaten prispevek sklada HFSF in so zato znižale znesek, ki ga je moral sklad plačati skupini za dokapitalizacijo iz pomladi 2013.

100

(101)  Glej tudi oddelek 7.5.1.

101

(102)  Teoretična cena brez pravice do vpisa (TERP) je splošno sprejeta tržna metodologija za količinsko opredelitev učinka slabitve povečanja delniškega kapitala.

102

(103)  Glej preglednico 5.

103

(104)  Prevzem prenesenih sredstev in obveznosti bank Western Macedonia Bank in Evia Bank ni bil priglašen grškemu organu za konkurenco, saj prihodki prenesenega dela posamezne zadružne banke ni presegel praga 15 milijonov EUR, kot ga določa člen 6(1) zakona št. 3959/2011 skupaj s členom 10(3)(a) istega zakona.

104

(105)  Plačilo je bilo izračunano ob predpostavki, da bo med podpisom in zaključkom transakcije izgubljenih 30 % vlog. Plačilo bo prilagojeno naknadno glede na dejanske izgube pred zaključkom.

105

(106)  Glej tudi oddelka 7.5.1 in 7.5.2.

106

(107)  Glej točko 28 sporočila o prestrukturiranju in uvodno izjavo 320 Sklepa Komisije z dne 5. aprila 2011 o ukrepih C 11/2009 (ex NN 53b/08, NN 2/10 in N 19/10), ki jih je Nizozemska izvedla za skupino ABN AMRO NV (ustanovljeno po združitvi banke Fortis Bank Nederland in banke ABN AMRO N), (UL L 333, 15.12.2011, str. 1).

107

(108)  Glej uvodno izjavo 99.

108

(109)  Vključno s prispevki k jamstvenemu skladu za vloge in naložbe (sklad TEKE).

109

(110)  Finančne napovedi, priložene načrtu prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, podatki za banko Alpha Bank S.A.

110

(111)  Sklad HFSF, „Annual financial report for the year ended 31 December 2013“ (Letno finančno poročilo za leto, ki se je zaključilo 31. decembra 2013), str. 68, na voljo na spletni strani: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf

111

(112)  Finančne napovedi, navedene v načrtu prestrukturiranja, se razlikujejo od rezultatov testa izjemnih situacij, ki ga je izvedla grška centralna banka, saj ta test ni temeljil na enakem sklopu predpostavk in je vključeval dodatne prilagoditve, ki jih je izvedla grška centralna banka.

112

(113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf

113

(114)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 107.

114

(115)  Glej uvodno izjavo 116.

115

(116)  Kot je navedeno v zavezah (glej točko 7 poglavja 2 Priloge), se lahko zmanjšanje doseže z zmanjšanjem bilanc stanja ohranjenih tujih subjektov in/ali s prodajo tujih subjektov.

116

(117)  Obseg predlaganega ukrepa za lastni prispevek je treba iz razlogov, navedenih v oddelku 7.1.3.5, primerjati z obsegom skupine pred prevzemom banke Emporiki Bank, vlog treh zadružnih bank in banke Citibank Greece.

117

(118)  Ob upoštevanju dejansko izplačane pomoči, kar prinaša največjo prednost in torej najbolj izkrivlja konkurenco, pomoč znaša 11 % tveganju prilagojene aktive skupine.

118

(119)  Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank, junij 2014, str. 36.

119

(120)  Glej Prilogo, poglavje II.

120

(121)  Glej uvodno izjavo 129.

121

---

PRILOGA

BANKA ALPHA BANK – ZAVEZE HELENSKE REPUBLIKE

Helenska republika zagotovi, da banka Alpha Bank (v nadaljnjem besedilu: skupina) izvaja načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen junija 2014. Načrt prestrukturiranja temelji na makroekonomskih predpostavkah, ki jih je postavila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) v Dodatku, in regulativnih predpostavkah.

Helenska republika zagotavlja naslednje zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze), ki so sestavni del načrta prestrukturiranja. Zaveze vključujejo zaveze v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze glede prestrukturiranja) in zaveze glede upravljanja podjetij in komercialnih dejavnosti.

Zaveze se začnejo uporabljati z datumom sprejetja sklepa Komisije o odobritvi načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: sklep).

Obdobje prestrukturiranja se konča 31. decembra 2018. Zaveze se uporabljajo skozi celotno obdobje prestrukturiranja, razen če posamezna zaveza določa drugače.

To besedilo se razlaga v skladu s sklepom v splošnem okviru prava Unije in ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 (1).

POGLAVJE I.   OPREDELITVE POJMOV

Za namen zavez naslednji izrazi pomenijo:

1.   Skupina: banka Alpha Bank S.A. z vsemi njenimi odvisnimi podjetji. Vključuje torej celotno skupino Alpha Bank Group z vsemi njenimi grškimi in negrškimi odvisnimi podjetji in podružnicami iz bančnega in nebančnega sektorja.

2.   Ponudba za rast kapitala v bančnem sektorju: ponudba, ki prinaša povečanje deleža regulatornega kapitala skupine, ob upoštevanju vseh ustreznih elementov, zlasti knjiženega dobička/izgube v zvezi s transakcijo in zmanjšanja tveganju prilagojene aktive zaradi prodaje (po potrebi popravljeno zaradi povečanja tveganju prilagojene aktive, ki izhaja iz preostalih finančnih povezav).

3.   Zaključek: datum prenosa pravnega naslova družbe za odsvojitev na kupca.

4.   Družba za odsvojitev: vsa podjetja in sredstva, k prodaji katerih se zavezuje skupina.

5.   Datum začetka veljavnosti: datum sprejetja sklepa.

6.   Konec obdobja prestrukturiranja: 31. december 2018.

7.   Tuja aktiva ali negrška sredstva: sredstva, povezana z dejavnostmi strank zunaj Grčije, ne glede na državo, v kateri so sredstva knjižena. Na primer sredstva, ki so knjižena v Luksemburgu, vendar so povezana z dejavnostmi strank v Grčiji, niso vključena v področje uporabe te opredelitve. Nasprotno se sredstva, ki so knjižena v Luksemburgu ali Grčiji, vendar so povezana z dejavnostmi strank v drugih državah jugovzhodne Evrope, štejejo za tujo aktivo in so vključena v področje uporabe te opredelitve.

8.   Podjetja v tujini: odvisna podjetja in podružnice skupine v tujini iz bančnega in nebančnega sektorja.

9.   Tuja odvisna podjetja: vsa odvisna podjetja skupine iz bančnega in nebančnega sektorja zunaj Grčije.

10.   Grške bančne dejavnosti: grške bančne dejavnosti skupine, ne glede na to, kje so sredstva knjižena.

11.   Grške nebančne dejavnosti: grške nebančne dejavnosti skupine, ne glede na to, kje so sredstva knjižena.

12.   Grška odvisna podjetja: vsa grška odvisna podjetja skupine iz bančnega in nebančnega sektorja.

13.   Skrbnik spremljanja: ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki so neodvisne od skupine in ki jih je odobrila Komisija ter imenovala skupina; skrbnik spremljanja je pooblaščen za spremljanje skladnosti skupine z zavezami.

14.   Kupec: ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki v celoti ali delno prevzame družbo za odsvojitev.

15.   Prodaja: prodaja 100-odstotnega deleža skupine, razen če posamezna zaveza določa drugače.

Za namen zavez lahko ednina teh izrazov vključuje množino (in obratno), razen če zaveze določajo drugače.

POGLAVJE II.   ZAVEZE GLEDE PRESTRUKTURIRANJA

| 1. | Število podružnic v Grčiji: Število podružnic v Grčiji 31. decembra 2017 zajema največ [...]. |
| --- | --- |

1.

Število podružnic v Grčiji: Število podružnic v Grčiji 31. decembra 2017 zajema največ [...].

| 2. | Število zaposlenih v Grčiji: število ekvivalentov polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) 31. decembra 2017 zajema največ [...]. |
| --- | --- |

2.

Število zaposlenih v Grčiji: število ekvivalentov polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) 31. decembra 2017 zajema največ [...].

| 3. | Skupni stroški v Grčiji: skupni stroški v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) 31. decembra 2017 znašajo največ [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

3.

Skupni stroški v Grčiji: skupni stroški v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) 31. decembra 2017 znašajo največ [...] milijonov EUR.

| 4. | Stroški vlog v Grčiji: skupina z namenom, da ponovno vzpostavi donosnost na grškem trgu, ki jo je imela pred oblikovanjem rezervacij, zniža stroške financiranja z znižanjem stroškov vlog, zbranih v Grčiji (vključno s prihranki, vpoglednimi in vezanimi vlogami ter drugimi podobnimi produkti, ki se ponujajo strankam in katerih stroške krije skupina) [...]. |
| --- | --- |

4.

Stroški vlog v Grčiji: skupina z namenom, da ponovno vzpostavi donosnost na grškem trgu, ki jo je imela pred oblikovanjem rezervacij, zniža stroške financiranja z znižanjem stroškov vlog, zbranih v Grčiji (vključno s prihranki, vpoglednimi in vezanimi vlogami ter drugimi podobnimi produkti, ki se ponujajo strankam in katerih stroške krije skupina) [...].

| 5. | Razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji: razmerje med neto posojili in vlogami za grške bančne dejavnosti 31. decembra 2017 zajema največ 119 %. [...] |
| --- | --- |

5.

Razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji: razmerje med neto posojili in vlogami za grške bančne dejavnosti 31. decembra 2017 zajema največ 119 %. [...]

| 6. | Podpora za tuja odvisna podjetja: skupina posameznim tujim odvisnim podjetjem, kumulativno od datuma začetka veljavnosti do 30. junija 2018, ne zagotovi dodatnega lastniškega kapitala ali podrejenega kapitala v znesku, višjem od (i) [...] % tveganju prilagojene aktive zadevnega odvisnega podjetja 31. decembra 2012 ali (ii) [...] milijonov EUR. Če skupina namerava vložiti lastniški kapital ali podrejeni dolžniški kapital v tuje odvisno podjetje v znesku, ki je višji od določene mejne vrednosti, mora grške organe zaprositi, da od Komisije zahtevajo sprejetje odločbe o spremembi načrta prestrukturiranja.
  [...]:






  (a) | [...]. |
| --- | --- | --- |

6.

Podpora za tuja odvisna podjetja: skupina posameznim tujim odvisnim podjetjem, kumulativno od datuma začetka veljavnosti do 30. junija 2018, ne zagotovi dodatnega lastniškega kapitala ali podrejenega kapitala v znesku, višjem od (i) [...] % tveganju prilagojene aktive zadevnega odvisnega podjetja 31. decembra 2012 ali (ii) [...] milijonov EUR. Če skupina namerava vložiti lastniški kapital ali podrejeni dolžniški kapital v tuje odvisno podjetje v znesku, ki je višji od določene mejne vrednosti, mora grške organe zaprositi, da od Komisije zahtevajo sprejetje odločbe o spremembi načrta prestrukturiranja.

[...]:

(a)

[...].

| (b) | [...]. |
| --- | --- |

(b)

[...].

| (c) | [...]. |
| --- | --- |

(c)

[...].

| (d) | [...]. |
| --- | --- |

(d)

[...].

| (e) | [...]. |
| --- | --- |

(e)

[...].

| (f) | [...]. |
| --- | --- |

(f)

[...].

[...]

| 7. | Zmanjšanje finančnega vzvoda negrških sredstev do 30. junija 2018: skupni obseg portfelja tuje aktive se do 30. junija 2018 zmanjša na največ [...] milijard EUR (omejitev tujih sredstev).
  (7.1) [...]
  (7.2) [...] |
| --- | --- |

7.

Zmanjšanje finančnega vzvoda negrških sredstev do 30. junija 2018: skupni obseg portfelja tuje aktive se do 30. junija 2018 zmanjša na največ [...] milijard EUR (omejitev tujih sredstev).

(7.1) [...]

(7.2) [...]

| 8. | Prodaja vrednostnih papirjev: Portfelj vrednostnih papirjev, ki kotirajo na borzi, opredeljen v nadaljevanju, se odproda do [...], portfelj vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi, pa se odproda do [...]: ta portfelj vključuje vse kapitalske naložbe, višje od [...] milijonov EUR, in vse naložbe v podrejene obveznice in hibridne obveznice. Ta zaveza ne velja za [...] delnice ([...] milijonov EUR). Če je skupina za sekundarne odvisne družbe in pridružena podjetja [...] do [...] aktivno iskala morebitne kupce in če ni mogoče izvesti kapitalsko nevtralne ali kapitalsko kumulativne transakcije, se rok za odprodajo navedenih deležev podaljša do [...]. |
| --- | --- |

8.

Prodaja vrednostnih papirjev: Portfelj vrednostnih papirjev, ki kotirajo na borzi, opredeljen v nadaljevanju, se odproda do [...], portfelj vrednostnih papirjev, ki ne kotirajo na borzi, pa se odproda do [...]: ta portfelj vključuje vse kapitalske naložbe, višje od [...] milijonov EUR, in vse naložbe v podrejene obveznice in hibridne obveznice. Ta zaveza ne velja za [...] delnice ([...] milijonov EUR). Če je skupina za sekundarne odvisne družbe in pridružena podjetja [...] do [...] aktivno iskala morebitne kupce in če ni mogoče izvesti kapitalsko nevtralne ali kapitalsko kumulativne transakcije, se rok za odprodajo navedenih deležev podaljša do [...].

| 9. | Obseg portfelja zasebnega kapitala: Obseg portfelja zasebnega kapitala se do 31. decembra 2017 zmanjša na [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

9.

Obseg portfelja zasebnega kapitala: Obseg portfelja zasebnega kapitala se do 31. decembra 2017 zmanjša na [...] milijonov EUR.

| 10. | Pri vsaki prodaji se Helenska republika zaveže, da:






  (a) | je kupec neodvisen in nepovezan s skupino; |
| --- | --- | --- |

10.

Pri vsaki prodaji se Helenska republika zaveže, da:

(a)

je kupec neodvisen in nepovezan s skupino;

| (b) | kupca pri prevzemu družbe za odsvojitev neposredno ali posredno ne financira skupina. To ne velja za prodajo nepremičnin, saj lahko skupina kupcu zagotovi financiranje, če se to novo posojilo izvede v skladu s prakso preudarnega posojanja. Za namene preverjanja skladnosti z zavezo o odprodaji negrških sredstev se upošteva vsako novo posojilo, ki sodi v opredelitev negrških sredstev; |
| --- | --- |

(b)

kupca pri prevzemu družbe za odsvojitev neposredno ali posredno ne financira skupina. To ne velja za prodajo nepremičnin, saj lahko skupina kupcu zagotovi financiranje, če se to novo posojilo izvede v skladu s prakso preudarnega posojanja. Za namene preverjanja skladnosti z zavezo o odprodaji negrških sredstev se upošteva vsako novo posojilo, ki sodi v opredelitev negrških sredstev;

| (c) | skupina v petih letih po zaključku prodaje ne pridobi neposrednega ali posrednega vpliva nad celoto ali delom družbe za odsvojitev brez predhodnega soglasja Komisije. |
| --- | --- |

(c)

skupina v petih letih po zaključku prodaje ne pridobi neposrednega ali posrednega vpliva nad celoto ali delom družbe za odsvojitev brez predhodnega soglasja Komisije.

| 11. | Naložbena politika: skupina do 30. junija 2017 ne kupi vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede.
  Ta zaveza ne velja za naslednje vrednostne papirje (izvzeti vrednostni papirji):






  (i) | [...] |
| --- | --- | --- |

11.

Naložbena politika: skupina do 30. junija 2017 ne kupi vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede.

Ta zaveza ne velja za naslednje vrednostne papirje (izvzeti vrednostni papirji):

(i)

[...]

| (ii) | [...]; |
| --- | --- |

(ii)

[...];

| (iii) | [...]; |
| --- | --- |

(iii)

[...];

| (iv) | [...]; |
| --- | --- |

(iv)

[...];

| (v) | [...]; |
| --- | --- |

(v)

[...];

| (vi) | [...]. |
| --- | --- |

(vi)

[...].

| 12. | Omejitev plač: Skupina do [...] nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od [...]. V primeru kapitalske injekcije sklada HFSF se bo omejitev prejemkov ocenila v skladu s sporočilom o evropskem bančništvu z dne 1. avgusta 2013. |
| --- | --- |

12.

Omejitev plač: Skupina do [...] nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od [...]. V primeru kapitalske injekcije sklada HFSF se bo omejitev prejemkov ocenila v skladu s sporočilom o evropskem bančništvu z dne 1. avgusta 2013.

POGLAVJE III.   ZAVEZE GLEDE UPRAVLJANJA PODJETIJ IN KOMERCIALNIH DEJAVNOSTI – PODALJŠANJE IN SPREMEMBE

| 1. | Skupina še naprej izvaja zaveze glede upravljanja podjetij in komercialnih dejavnosti, ki jih je Helenska republika predložila 20. novembra 2012, poznejše spremembe pa so navedene v poglavju III zavez, do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

1.

Skupina še naprej izvaja zaveze glede upravljanja podjetij in komercialnih dejavnosti, ki jih je Helenska republika predložila 20. novembra 2012, poznejše spremembe pa so navedene v poglavju III zavez, do 30. junija 2018.

| 2. | Če se posamezna zaveza ne uporablja na ravni skupine, skupina ne uporablja odvisnih podjetij ali dejavnosti, ki jih ne zajema zadevna zaveza, da bi se izognila izvajanju zaveze. |
| --- | --- |

2.

Če se posamezna zaveza ne uporablja na ravni skupine, skupina ne uporablja odvisnih podjetij ali dejavnosti, ki jih ne zajema zadevna zaveza, da bi se izognila izvajanju zaveze.

Oddelek A.   Vzpostavitev učinkovite in ustrezne notranje organizacije

| 3. | Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva vse določbe zakona št. 3016/2002 o upravljanju podjetij in zakona št. 2190/1920 o Sociétés Anonymes (delniških družbah) ter zlasti določbe, povezane s funkcijami podjetij, kot sta skupščina delničarjev in upravni odbor, da bi zagotovila jasno razdelitev odgovornosti in preglednost. Pristojnosti skupščine delničarjev so omejene na naloge generalne skupščine v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, predvsem na pravice do obveščanja. Obsežnejše pristojnosti, ki bi omogočile neprimeren vpliv na poslovanje, se ukinejo. Za vsakodnevno operativno poslovanje so nedvomno odgovorni izvršni direktorji skupine. |
| --- | --- |

3.

Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva vse določbe zakona št. 3016/2002 o upravljanju podjetij in zakona št. 2190/1920 o Sociétés Anonymes (delniških družbah) ter zlasti določbe, povezane s funkcijami podjetij, kot sta skupščina delničarjev in upravni odbor, da bi zagotovila jasno razdelitev odgovornosti in preglednost. Pristojnosti skupščine delničarjev so omejene na naloge generalne skupščine v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, predvsem na pravice do obveščanja. Obsežnejše pristojnosti, ki bi omogočile neprimeren vpliv na poslovanje, se ukinejo. Za vsakodnevno operativno poslovanje so nedvomno odgovorni izvršni direktorji skupine.

| 4. | Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva okvir odnosov z grškim skladom za finančno stabilnost (skladom HFSF). |
| --- | --- |

4.

Skupina, razen tujih odvisnih podjetij, vedno upošteva okvir odnosov z grškim skladom za finančno stabilnost (skladom HFSF).

| 5. | Skupina upošteva določbe zakona guvernerja grške centralne banke št. 2577/9.3.2006, kot velja, da bi na posamezni in skupinski ravni ohranila učinkovito organizacijsko strukturo in ustrezen sistem notranjega nadzora, vključno s tremi ključnimi stebri, tj. funkcijami notranje revizije, obvladovanja tveganj in skladnosti, ter dobrimi mednarodnimi praksami upravljanja podjetij. |
| --- | --- |

5.

Skupina upošteva določbe zakona guvernerja grške centralne banke št. 2577/9.3.2006, kot velja, da bi na posamezni in skupinski ravni ohranila učinkovito organizacijsko strukturo in ustrezen sistem notranjega nadzora, vključno s tremi ključnimi stebri, tj. funkcijami notranje revizije, obvladovanja tveganj in skladnosti, ter dobrimi mednarodnimi praksami upravljanja podjetij.

| 6. | Skupina ima učinkovito organizacijsko strukturo, da bi zagotovila, da sta oddelka za notranjo revizijo in obvladovanje tveganj popolnoma neodvisna od komercialnih mrež ter poročata neposredno upravnemu odboru. Revizijski odbor in odbor za tveganja – ustanovljena znotraj upravnega odbora – ocenita vsa vprašanja, ki jih izpostavita zadevna oddelka. Ustrezni listini o notranji reviziji in obvladovanju tveganj določata vloge, odgovornosti in sredstva teh oddelkov. Listini izpolnjujeta mednarodne standarde in zagotavljata popolno neodvisnost oddelkov. Kreditna politika zagotavlja smernice in navodila v zvezi z odobritvijo posojil, vključno z oblikovanjem cen posojil in njihovim prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

6.

Skupina ima učinkovito organizacijsko strukturo, da bi zagotovila, da sta oddelka za notranjo revizijo in obvladovanje tveganj popolnoma neodvisna od komercialnih mrež ter poročata neposredno upravnemu odboru. Revizijski odbor in odbor za tveganja – ustanovljena znotraj upravnega odbora – ocenita vsa vprašanja, ki jih izpostavita zadevna oddelka. Ustrezni listini o notranji reviziji in obvladovanju tveganj določata vloge, odgovornosti in sredstva teh oddelkov. Listini izpolnjujeta mednarodne standarde in zagotavljata popolno neodvisnost oddelkov. Kreditna politika zagotavlja smernice in navodila v zvezi z odobritvijo posojil, vključno z oblikovanjem cen posojil in njihovim prestrukturiranjem.

| 7. | Skupina predloži pristojnim organom seznam delničarjev, ki imajo najmanj 1 % navadnih delnic. |
| --- | --- |

7.

Skupina predloži pristojnim organom seznam delničarjev, ki imajo najmanj 1 % navadnih delnic.

Oddelek B.   Komercialne prakse in spremljanje tveganj

Splošna načela

| 8. | Kreditna politika določa, da se vse stranke obravnavajo pravično z nediskriminacijskimi postopki, razen tistih, povezanih s kreditnim tveganjem in plačilno sposobnostjo. Kreditna politika določa mejne vrednosti, nad katerimi mora posojila odobriti uprava na višjih ravneh. Podobne zgornje vrednosti se določijo v zvezi s prestrukturiranjem posojil ter reševanjem terjatev in sporov. Kreditna politika v izbranih središčih centralizira postopek odločanja na nacionalni ravni ter določa jasne zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenega izvajanja navodil pri vseh grških bančnih dejavnostih. |
| --- | --- |

8.

Kreditna politika določa, da se vse stranke obravnavajo pravično z nediskriminacijskimi postopki, razen tistih, povezanih s kreditnim tveganjem in plačilno sposobnostjo. Kreditna politika določa mejne vrednosti, nad katerimi mora posojila odobriti uprava na višjih ravneh. Podobne zgornje vrednosti se določijo v zvezi s prestrukturiranjem posojil ter reševanjem terjatev in sporov. Kreditna politika v izbranih središčih centralizira postopek odločanja na nacionalni ravni ter določa jasne zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenega izvajanja navodil pri vseh grških bančnih dejavnostih.

| 9. | Skupina za vse grške bančne dejavnosti v celoti vključi pravila kreditne politike v potek dela v zvezi z dodeljevanjem in refinanciranjem posojil ter sisteme izplačil. |
| --- | --- |

9.

Skupina za vse grške bančne dejavnosti v celoti vključi pravila kreditne politike v potek dela v zvezi z dodeljevanjem in refinanciranjem posojil ter sisteme izplačil.

Posebne določbe

| 10. | Posebne določbe iz odstavkov 11 do 18 zavez se uporabljajo za grške bančne dejavnosti, razen če je izrecno določeno drugače. |
| --- | --- |

10.

Posebne določbe iz odstavkov 11 do 18 zavez se uporabljajo za grške bančne dejavnosti, razen če je izrecno določeno drugače.

| 11. | Kreditna politika zahteva, da oblikovanje cen posojil in hipotek izpolnjuje stroge smernice. Te smernice vključujejo obveznost glede strogega upoštevanja standardnih tabel pasov (razponov) obrestnih mer, odvisno od ročnosti posojila, ocene kreditnega tveganja stranke, pričakovane možnosti izterjave zastavljenega zavarovanja (vključno s časovnim okvirom morebitne likvidacije), splošnega odnosa s skupino (npr. stopnje in stabilnosti vlog, strukture plačil in drugih dejavnosti navzkrižne prodaje) in stroškov financiranja skupine. Ustvarijo se posebni razredi sredstev za posojila (npr. komercialno posojilo, hipoteka, zavarovana/nezavarovana sredstva itd.), okvir za oblikovanje cen pa se vnese v primerno tabelo kreditne politike, ki jo redno posodablja kreditni odbor. Vsako izjemo mora ustrezno odobriti kreditni odbor ali organ na nižji ravni, kadar to dovoljuje kreditna politika. Transakcije po meri, kot so sindicirana posojila ali finančna sredstva za projekt, izpolnjujejo ista načela, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da jih morda ne bo mogoče vnesti v standardizirane tabele kreditne politike. Kršitve te politike oblikovanja cen se sporočijo skrbniku spremljanja. |
| --- | --- |

11.

Kreditna politika zahteva, da oblikovanje cen posojil in hipotek izpolnjuje stroge smernice. Te smernice vključujejo obveznost glede strogega upoštevanja standardnih tabel pasov (razponov) obrestnih mer, odvisno od ročnosti posojila, ocene kreditnega tveganja stranke, pričakovane možnosti izterjave zastavljenega zavarovanja (vključno s časovnim okvirom morebitne likvidacije), splošnega odnosa s skupino (npr. stopnje in stabilnosti vlog, strukture plačil in drugih dejavnosti navzkrižne prodaje) in stroškov financiranja skupine. Ustvarijo se posebni razredi sredstev za posojila (npr. komercialno posojilo, hipoteka, zavarovana/nezavarovana sredstva itd.), okvir za oblikovanje cen pa se vnese v primerno tabelo kreditne politike, ki jo redno posodablja kreditni odbor. Vsako izjemo mora ustrezno odobriti kreditni odbor ali organ na nižji ravni, kadar to dovoljuje kreditna politika. Transakcije po meri, kot so sindicirana posojila ali finančna sredstva za projekt, izpolnjujejo ista načela, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da jih morda ne bo mogoče vnesti v standardizirane tabele kreditne politike. Kršitve te politike oblikovanja cen se sporočijo skrbniku spremljanja.

| 12. | Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za oceno kreditnega tveganja in vrednotenje zavarovanja. Oddelek za obvladovanje tveganj pri ocenjevanju kakovosti posojila deluje neodvisno in oblikuje pisno mnenje, da bi zagotovil, da se merila za ocenjevanje ves čas uporabljajo skladno za vse stranke ter ob upoštevanju kreditne politike skupine. |
| --- | --- |

12.

Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za oceno kreditnega tveganja in vrednotenje zavarovanja. Oddelek za obvladovanje tveganj pri ocenjevanju kakovosti posojila deluje neodvisno in oblikuje pisno mnenje, da bi zagotovil, da se merila za ocenjevanje ves čas uporabljajo skladno za vse stranke ter ob upoštevanju kreditne politike skupine.

| 13. | V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina za vse grške bančne dejavnosti na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). Te omejitve upoštevajo ročnost posojila in kakovost morebitnega zastavljenega zavarovanja/jamstva ter so določene na podlagi ključnih meril uspešnosti, vključno s kapitalom. |
| --- | --- |

13.

V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina za vse grške bančne dejavnosti na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). Te omejitve upoštevajo ročnost posojila in kakovost morebitnega zastavljenega zavarovanja/jamstva ter so določene na podlagi ključnih meril uspešnosti, vključno s kapitalom.

| 14. | Odobritev posojil (2), da bi posojilojemalcem omogočili nakup delnic ali hibridnih instrumentov skupine in drugih bank (3), je prepovedana, ne glede na to, kdo so posojilojemalci (4). Ta določba se uporablja in spremlja na ravni skupine. |
| --- | --- |

14.

Odobritev posojil (2), da bi posojilojemalcem omogočili nakup delnic ali hibridnih instrumentov skupine in drugih bank (3), je prepovedana, ne glede na to, kdo so posojilojemalci (4). Ta določba se uporablja in spremlja na ravni skupine.

| 15. | Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili nepovezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. V tem času bo lahko skrbnik spremljanja o primeru obvestil Komisijo in sklad HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev. |
| --- | --- |

15.

Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili nepovezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. V tem času bo lahko skrbnik spremljanja o primeru obvestil Komisijo in sklad HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev.

| 16. | Kreditna politika določa jasna navodila za prestrukturiranje posojil. Jasno opredeljuje, katera posojila so upravičena v katerih okoliščinah, in določa pogoje, ki se lahko predlagajo upravičenim strankam. Skupina za vse grške bančne dejavnosti zagotovi, da so vsa prestrukturiranja namenjena izboljšanju prihodnjih izterjav skupine in tako ščitijo njen interes. Politika prestrukturiranja v nobenem primeru ne sme ogroziti prihodnje donosnosti skupine. Za ta namen je oddelek skupine za obvladovanje tveganj pristojen za razvoj in vzpostavitev ustreznih mehanizmov poročanja o učinkovitosti prestrukturiranja, izvajanje poglobljenih analiz notranjih in/ali zunanjih dobrih praks, sporočanje ugotovitev kreditnemu odboru in odboru za tveganja vsaj na četrtletni ravni ter predlaganje praktičnih izboljšanj ustreznih postopkov in politik, nadzor nad njihovim izvajanjem in poročanje o tem kreditnemu odboru in odboru za tveganja. |
| --- | --- |

16.

Kreditna politika določa jasna navodila za prestrukturiranje posojil. Jasno opredeljuje, katera posojila so upravičena v katerih okoliščinah, in določa pogoje, ki se lahko predlagajo upravičenim strankam. Skupina za vse grške bančne dejavnosti zagotovi, da so vsa prestrukturiranja namenjena izboljšanju prihodnjih izterjav skupine in tako ščitijo njen interes. Politika prestrukturiranja v nobenem primeru ne sme ogroziti prihodnje donosnosti skupine. Za ta namen je oddelek skupine za obvladovanje tveganj pristojen za razvoj in vzpostavitev ustreznih mehanizmov poročanja o učinkovitosti prestrukturiranja, izvajanje poglobljenih analiz notranjih in/ali zunanjih dobrih praks, sporočanje ugotovitev kreditnemu odboru in odboru za tveganja vsaj na četrtletni ravni ter predlaganje praktičnih izboljšanj ustreznih postopkov in politik, nadzor nad njihovim izvajanjem in poročanje o tem kreditnemu odboru in odboru za tveganja.

| 17. | Skupina za vse grške bančne dejavnosti sprejme politiko na področju terjatev in sporov, namenjeno izboljšanju izterjave in preprečevanju diskriminacije ali prednostne obravnave pri reševanju sporov. Skupina zagotovi, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za dolgoročno izboljšanje njenih izterjav in zaščito njenega finančnega položaja. Kakršne koli kršitve izvajanja navedene politike se sporočijo skrbniku spremljanja. |
| --- | --- |

17.

Skupina za vse grške bančne dejavnosti sprejme politiko na področju terjatev in sporov, namenjeno izboljšanju izterjave in preprečevanju diskriminacije ali prednostne obravnave pri reševanju sporov. Skupina zagotovi, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za dolgoročno izboljšanje njenih izterjav in zaščito njenega finančnega položaja. Kakršne koli kršitve izvajanja navedene politike se sporočijo skrbniku spremljanja.

| 18. | Skupina spremlja kreditno tveganje z dobro razvitim sistemom opozarjanja in poročanja, ki oddelku za obvladovanje tveganj omogoča, da: (i) opredeli zgodnje znake slabitve in neplačevanja posojil; (ii) oceni možnost izterjave portfelja posojila (ki vključuje, vendar ni omejena na alternativne vire odplačevanja, kot so sodolžniki in poroki ter zastavljeno zavarovanje ali zavarovanje, ki je na voljo, vendar ni zastavljeno); (iii) oceni splošno izpostavljenost skupine na ravni posamezne stranke ali portfelja in (iv), če je potrebno, upravnemu odboru predlaga popravljalne ukrepe in ukrepe za izboljšanje. Skrbniku spremljanja se zagotovi dostop do teh informacij. |
| --- | --- |

18.

Skupina spremlja kreditno tveganje z dobro razvitim sistemom opozarjanja in poročanja, ki oddelku za obvladovanje tveganj omogoča, da: (i) opredeli zgodnje znake slabitve in neplačevanja posojil; (ii) oceni možnost izterjave portfelja posojila (ki vključuje, vendar ni omejena na alternativne vire odplačevanja, kot so sodolžniki in poroki ter zastavljeno zavarovanje ali zavarovanje, ki je na voljo, vendar ni zastavljeno); (iii) oceni splošno izpostavljenost skupine na ravni posamezne stranke ali portfelja in (iv), če je potrebno, upravnemu odboru predlaga popravljalne ukrepe in ukrepe za izboljšanje. Skrbniku spremljanja se zagotovi dostop do teh informacij.

Določbe, ki se uporabljajo za povezane posojilojemalce

| 19. | Vse določbe za povezane posojilojemalce se uporabljajo na ravni skupine. |
| --- | --- |

19.

Vse določbe za povezane posojilojemalce se uporabljajo na ravni skupine.

| 20. | Poseben razdelek kreditne politike se nameni pravilom, ki urejajo odnose s povezanimi posojilojemalci. Povezani posojilojemalci vključujejo zaposlene, delničarje, direktorje, upravitelje ter njihove zakonce, otroke in sorojence ter kakršno koli pravno osebo, ki jo neposredno ali posredno nadzorujejo ključni zaposleni (tj. zaposleni, vključeni v postopek odločanja v zvezi s kreditno politiko), delničarji, direktorji ali upravitelji ali njihovi zakonci, otroci in sorojenci. V širšem smislu se za povezanega posojilojemalca šteje katera koli javna institucija ali vladna organizacija, katero koli javno podjetje ali vladna agencija. V skladu s kreditno politiko se za povezane posojilojemalce štejejo tudi politične stranke. Posebna pozornost bo namenjena odločitvam v zvezi s kakršnim koli prestrukturiranjem in odpisi posojil za obstoječe ali nekdanje zaposlene, direktorje, delničarje, upravitelje in njihove sorodnike ter politikam, ki se uporabljajo v zvezi s primernostjo, vrednotenjem, registracijo zastavnih pravic in izterjavo zavarovanja posojil. Povezani posojilojemalci so natančneje opredeljeni v ločenem dokumentu. |
| --- | --- |

20.

Poseben razdelek kreditne politike se nameni pravilom, ki urejajo odnose s povezanimi posojilojemalci. Povezani posojilojemalci vključujejo zaposlene, delničarje, direktorje, upravitelje ter njihove zakonce, otroke in sorojence ter kakršno koli pravno osebo, ki jo neposredno ali posredno nadzorujejo ključni zaposleni (tj. zaposleni, vključeni v postopek odločanja v zvezi s kreditno politiko), delničarji, direktorji ali upravitelji ali njihovi zakonci, otroci in sorojenci. V širšem smislu se za povezanega posojilojemalca šteje katera koli javna institucija ali vladna organizacija, katero koli javno podjetje ali vladna agencija. V skladu s kreditno politiko se za povezane posojilojemalce štejejo tudi politične stranke. Posebna pozornost bo namenjena odločitvam v zvezi s kakršnim koli prestrukturiranjem in odpisi posojil za obstoječe ali nekdanje zaposlene, direktorje, delničarje, upravitelje in njihove sorodnike ter politikam, ki se uporabljajo v zvezi s primernostjo, vrednotenjem, registracijo zastavnih pravic in izterjavo zavarovanja posojil. Povezani posojilojemalci so natančneje opredeljeni v ločenem dokumentu.

| 21. | Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za razvrščanje vseh povezanih skupin posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje, da bi lahko ustrezno spremljal koncentracijo kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

21.

Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za razvrščanje vseh povezanih skupin posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje, da bi lahko ustrezno spremljal koncentracijo kreditnega tveganja.

| 22. | V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje, ki se nanaša na povezane posojilojemalce (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). |
| --- | --- |

22.

V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam skupina na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje, ki se nanaša na povezane posojilojemalce (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU).

| 23. | Skupina ločeno spremlja svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem, vključno s subjekti javnega sektorja in političnimi strankami. Na novo dodeljena posojila (5) povezanim posojilojemalcem (letni % osnovnega kapitala Y–1 (6)) niso višja od celotnega portfelja na novo dodeljenih posojil v Grčiji (letni % osnovnega kapitala Y–1). Zaveza se izpolnjuje ločeno za vsako vrsto povezanega posojilojemalca (zaposleni, delničarji, upravitelji, javni subjekti, politične stranke itd.). Kreditna ocena povezanih posojilojemalcev ter cenovni pogoji in možnost prestrukturiranja, ki so jim bili zagotovljeni, ne smejo biti ugodnejši v primerjavi s pogoji, zagotovljenimi podobnim, vendar nepovezanim posojilojemalcem, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v grškem gospodarstvu. Ta obveznost ne velja za obstoječe splošne sheme, v okviru katerih se zaposlenim zagotavljajo subvencionirana posojila. Skupina vsak mesec poroča o razvoju te izpostavljenosti, znesku na novo dodeljenih posojil in najnovejših zahtevkih, višjih od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], kar je treba obravnavati v kreditnem odboru. |
| --- | --- |

23.

Skupina ločeno spremlja svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem, vključno s subjekti javnega sektorja in političnimi strankami. Na novo dodeljena posojila (5) povezanim posojilojemalcem (letni % osnovnega kapitala Y–1 (6)) niso višja od celotnega portfelja na novo dodeljenih posojil v Grčiji (letni % osnovnega kapitala Y–1). Zaveza se izpolnjuje ločeno za vsako vrsto povezanega posojilojemalca (zaposleni, delničarji, upravitelji, javni subjekti, politične stranke itd.). Kreditna ocena povezanih posojilojemalcev ter cenovni pogoji in možnost prestrukturiranja, ki so jim bili zagotovljeni, ne smejo biti ugodnejši v primerjavi s pogoji, zagotovljenimi podobnim, vendar nepovezanim posojilojemalcem, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v grškem gospodarstvu. Ta obveznost ne velja za obstoječe splošne sheme, v okviru katerih se zaposlenim zagotavljajo subvencionirana posojila. Skupina vsak mesec poroča o razvoju te izpostavljenosti, znesku na novo dodeljenih posojil in najnovejših zahtevkih, višjih od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], kar je treba obravnavati v kreditnem odboru.

| 24. | Kreditna merila, ki se uporabljajo za zaposlene/upravitelje/delničarje, so enako stroga kot merila, ki se uporabljajo za druge, nepovezane posojilojemalce. Če skupna kreditna izpostavljenost enemu zaposlenemu/upravitelju/delničarju presega znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za zavarovana posojila, in znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za nezavarovana posojila, se taka izpostavljenost takoj sporoči skrbniku spremljanja, ki lahko posreduje in preloži odobritev posojila v skladu s postopkom iz odstavka (25) Poglavja III zavez. |
| --- | --- |

24.

Kreditna merila, ki se uporabljajo za zaposlene/upravitelje/delničarje, so enako stroga kot merila, ki se uporabljajo za druge, nepovezane posojilojemalce. Če skupna kreditna izpostavljenost enemu zaposlenemu/upravitelju/delničarju presega znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za zavarovana posojila, in znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za nezavarovana posojila, se taka izpostavljenost takoj sporoči skrbniku spremljanja, ki lahko posreduje in preloži odobritev posojila v skladu s postopkom iz odstavka (25) Poglavja III zavez.

| 25. | Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili povezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. V tem času bo lahko skrbnik spremljanja o primeru obvestil Komisijo in sklad HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev. |
| --- | --- |

25.

Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili povezani posojilojemalci in so višji od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % tveganju prilagojene aktive skupine], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. V tem času bo lahko skrbnik spremljanja o primeru obvestil Komisijo in sklad HFSF, preden skupina sprejme dokončno odločitev.

| 26. | Prestrukturiranje posojil, ki se nanašajo na povezane posojilojemalce, izpolnjuje iste zahteve kot za nepovezane posojilojemalce. Poleg tega se ocenijo in po potrebi izboljšajo vzpostavljeni okviri in politike za obravnavanje problematičnih sredstev. Vendar se pričakuje, da se bodo prestrukturirana posojila za povezane posojilojemalce sporočala ločeno, vsaj glede na razred posojenih sredstev in vrsto povezanega posojilojemalca. |
| --- | --- |

26.

Prestrukturiranje posojil, ki se nanašajo na povezane posojilojemalce, izpolnjuje iste zahteve kot za nepovezane posojilojemalce. Poleg tega se ocenijo in po potrebi izboljšajo vzpostavljeni okviri in politike za obravnavanje problematičnih sredstev. Vendar se pričakuje, da se bodo prestrukturirana posojila za povezane posojilojemalce sporočala ločeno, vsaj glede na razred posojenih sredstev in vrsto povezanega posojilojemalca.

Oddelek C:   Druge omejitve

| 27. | Prepoved izplačila dividend, kuponov, povratnih odkupov, unovčevanja in ponovnih odkupov: Helenska republika se, razen če se Komisija strinja z izjemo, zavezuje, da:






  (a) | skupina ne bo izplačevala nobenih kuponov na hibridne kapitalske instrumente (ali na katere koli druge instrumente z diskrecijskim izplačilom kuponov) ali dividend na instrumente lastnih sredstev in podrejene dolžniške instrumente, razen če je k temu zakonsko zavezana. Skupina ne bo sprostila rezerv v ta namen. Skupina v primeru dvoma, ali za namen zadevne zaveze obstaja zakonska obveznost, Komisiji v odobritev predloži predlagano izplačilo kupona ali dividende; |
| --- | --- | --- |

27.

Prepoved izplačila dividend, kuponov, povratnih odkupov, unovčevanja in ponovnih odkupov: Helenska republika se, razen če se Komisija strinja z izjemo, zavezuje, da:

(a)

skupina ne bo izplačevala nobenih kuponov na hibridne kapitalske instrumente (ali na katere koli druge instrumente z diskrecijskim izplačilom kuponov) ali dividend na instrumente lastnih sredstev in podrejene dolžniške instrumente, razen če je k temu zakonsko zavezana. Skupina ne bo sprostila rezerv v ta namen. Skupina v primeru dvoma, ali za namen zadevne zaveze obstaja zakonska obveznost, Komisiji v odobritev predloži predlagano izplačilo kupona ali dividende;

| (b) | skupina ne bo odkupila svojih delnic in ne bo izkoristila možnosti unovčevanja teh instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

skupina ne bo odkupila svojih delnic in ne bo izkoristila možnosti unovčevanja teh instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov;

| (c) | skupina ne bo izvedla ponovnega odkupa hibridnih kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

skupina ne bo izvedla ponovnega odkupa hibridnih kapitalskih instrumentov.

| 28. | Prepoved prevzemov: Helenska republika se zavezuje, da skupina ne bo prevzela deleža nobene družbe, in sicer niti v obliki prenosa sredstev niti v obliki prenosa delnic. Prepoved prevzemov vključuje podjetja, ki imajo pravno obliko družbe, in kakršen koli sveženj sredstev, ki oblikuje podjetje (7).






  (a) | Izjema, pri kateri je potrebna predhodna odobritev Komisije: skupina lahko ne glede na to prepoved po pridobitvi dovoljenja Komisije in, kadar je ustrezno, na predlog sklada HFSF prevzame podjetja in družbe, če je to v izjemnih razmerah potrebno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotovitev učinkovite konkurence. |
| --- | --- | --- |

28.

Prepoved prevzemov: Helenska republika se zavezuje, da skupina ne bo prevzela deleža nobene družbe, in sicer niti v obliki prenosa sredstev niti v obliki prenosa delnic. Prepoved prevzemov vključuje podjetja, ki imajo pravno obliko družbe, in kakršen koli sveženj sredstev, ki oblikuje podjetje (7).

(a)

Izjema, pri kateri je potrebna predhodna odobritev Komisije: skupina lahko ne glede na to prepoved po pridobitvi dovoljenja Komisije in, kadar je ustrezno, na predlog sklada HFSF prevzame podjetja in družbe, če je to v izjemnih razmerah potrebno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotovitev učinkovite konkurence.

| (b) | Izjema, pri kateri ni potrebna predhodna odobritev Komisije: skupina lahko pridobi delež družbe, če:






  1. | je nakupna cena, ki jo skupina plača pri vsakem prevzemu, nižja od [[...] %] bilančne vsote (8) skupine na datum začetka veljavnosti zavez (9), in |
| --- | --- | --- |

(b)

Izjema, pri kateri ni potrebna predhodna odobritev Komisije: skupina lahko pridobi delež družbe, če:

1.

je nakupna cena, ki jo skupina plača pri vsakem prevzemu, nižja od [[...] %] bilančne vsote (8) skupine na datum začetka veljavnosti zavez (9), in

| 2. | je kumulativna nakupna cena, ki jo skupina plača za vse prevzeme od datuma začetka veljavnosti zavez do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od [[...] %] bilančne vsote skupine na datum začetka veljavnosti zavez. |
| --- | --- |

2.

je kumulativna nakupna cena, ki jo skupina plača za vse prevzeme od datuma začetka veljavnosti zavez do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od [[...] %] bilančne vsote skupine na datum začetka veljavnosti zavez.

| (c) | Dejavnosti, za katere ne velja prepoved prevzemov: prepoved prevzemov ne vključuje prevzemov, ki se izvedejo pri običajnem poteku bančnega poslovanja za upravljanje obstoječih terjatev v zvezi s podjetji, ki so v težavah, vključno s pretvorbo obstoječega dolga v lastniške instrumente. |
| --- | --- |

(c)

Dejavnosti, za katere ne velja prepoved prevzemov: prepoved prevzemov ne vključuje prevzemov, ki se izvedejo pri običajnem poteku bančnega poslovanja za upravljanje obstoječih terjatev v zvezi s podjetji, ki so v težavah, vključno s pretvorbo obstoječega dolga v lastniške instrumente.

| 29. | Prepoved oglaševanja: Helenska republika se zavezuje, da se skupina pri oglaševanju ne bo sklicevala na državno pomoč in ne bo uporabljala agresivnih komercialnih strategij, ki se ne bi uresničile brez podpore Helenske republike. |
| --- | --- |

29.

Prepoved oglaševanja: Helenska republika se zavezuje, da se skupina pri oglaševanju ne bo sklicevala na državno pomoč in ne bo uporabljala agresivnih komercialnih strategij, ki se ne bi uresničile brez podpore Helenske republike.

POGLAVJE IV.   SKRBNIK SPREMLJANJA

| 1. | Helenska republika se zavezuje, da bo skupina spremenila in podaljšala mandat skrbnika spremljanja, ki ga je odobrila Komisija in imenovala skupina 16. januarja 2013, do konca obdobja prestrukturiranja. Skupina prav tako razširi področje uporabe tega mandata, da bi vključevalo spremljanje (i) načrta prestrukturiranja in (ii) vse zaveze iz tega kataloga. |
| --- | --- |

1.

Helenska republika se zavezuje, da bo skupina spremenila in podaljšala mandat skrbnika spremljanja, ki ga je odobrila Komisija in imenovala skupina 16. januarja 2013, do konca obdobja prestrukturiranja. Skupina prav tako razširi področje uporabe tega mandata, da bi vključevalo spremljanje (i) načrta prestrukturiranja in (ii) vse zaveze iz tega kataloga.

| 2. | Helenska republika štiri tedne po datumu začetka veljavnosti zavez predloži Komisiji vse pogoje spremenjenega mandata, ki vključujejo vse določbe, ki so potrebne, da lahko skrbnik spremljanja izpolnjuje svoje dolžnosti v okviru teh zavez. |
| --- | --- |

2.

Helenska republika štiri tedne po datumu začetka veljavnosti zavez predloži Komisiji vse pogoje spremenjenega mandata, ki vključujejo vse določbe, ki so potrebne, da lahko skrbnik spremljanja izpolnjuje svoje dolžnosti v okviru teh zavez.

| 3. | Dodatne določbe o skrbniku spremljanja so opredeljene v ločenem dokumentu. |
| --- | --- |

3.

Dodatne določbe o skrbniku spremljanja so opredeljene v ločenem dokumentu.

Generalna sekretarka

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Uredba Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

1

(2)  Za namen te zaveze se izraz „posojila“ razlaga v širšem smislu kot katera koli vrsta financiranja, npr. kredit, jamstvo itd.

2

(3)  Izraz „druge banke“ se nanaša na katero koli banko – finančno institucijo na svetu.

3

(4)  Ta zaveza zajema vse posojilojemalce, vključno z zasebnimi bančnimi strankami skupine.

4

(5)  Dodeljevanje novih posojil zajema tudi obnavljanje in prestrukturiranje obstoječih posojil.

5

(6)  „Letni % osnovnega kapitala Y–1“ pomeni na novo dodeljena posojila kot odstotek osnovnega kapitala na koncu prejšnjega leta. Višina tveganju prilagojene aktive pomeni višino ob koncu leta.

6

(7)  Za namen te zaveze se podjetje zasebnega lastniškega kapitala/tveganega kapitala v skupini izključi iz področja uporabe te zaveze. Skupina v zvezi s tem predloži Komisiji uradno zahtevo, ki vključuje poslovni načrt za ta subjekt.

7

(8)  Za namen te zaveze je bilanca stanja enaka bilančni vsoti skupine.

8

(9)  Če Komisija odobri odpravo prepovedi prevzemov v skladu s točko a odstavka (28) Poglavja III zavez, se bilanca stanja skupine na datum začetka veljavnosti zavez izračuna tako, da se vključijo tudi sredstva prevzetih subjektov ali prevzeta sredstva na dan prevzema.

9

Dodatek

Makroekonomske napovedi za grške domače dejavnosti

| % letne rasti
  (če ni navedeno drugače) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulativna stopnja rasti 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalna rast posojil v Grčiji | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Deflator BDP | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Cene nepremičnin | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominalni razpoložljivi dohodek gospodinjstev | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Vloge zasebnega sektorja | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Brezposelnost (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| Stopnja refinanciranja ECB (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Vrh dodeljevanja nedonosnih posojil | | | 2H2014 | | | | |
| 3-mesečni Euribor (povprečje v %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Dostop do kapitalskih trgov – repo posli | | DA – brez omejitve | |
| Dostop do kapitalskega trga – krite/nadrejene nezavarovane obveznice | | DA – posamezno do 500 milijonov EUR | DA – posamezno do 1 milijarde EUR | DA – brez omejitve | |

% letne rasti

(če ni navedeno drugače)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulativna stopnja rasti 2013–2017

Realni BDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalna rast posojil v Grčiji

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Deflator BDP

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Cene nepremičnin

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominalni razpoložljivi dohodek gospodinjstev

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Vloge zasebnega sektorja

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Brezposelnost (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

Stopnja refinanciranja ECB (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Vrh dodeljevanja nedonosnih posojil

2H2014

3-mesečni Euribor (povprečje v %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Dostop do kapitalskih trgov – repo posli

DA – brez omejitve

Dostop do kapitalskega trga – krite/nadrejene nezavarovane obveznice

DA – posamezno do 500 milijonov EUR

DA – posamezno do 1 milijarde EUR

DA – brez omejitve

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 80/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 80/49

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/455

z dne 23. julija 2014

o državni pomoči SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ki jo je Grčija odobrila Piraeus Bank Group v zvezi z dokapitalizacijo in prestrukturiranjem Piraeus Bank S.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5217)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   POSTOPEK V ZVEZI Z BANKO PIRAEUS BANK

| (1) | Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), namenjeno zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki ga sestavljajo, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (2). Grčija je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije dokapitalizirala banko Piraeus Bank (v nadaljnjem besedilu: banka Piraeus (3)). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), namenjeno zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki ga sestavljajo, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (2). Grčija je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije dokapitalizirala banko Piraeus Bank (v nadaljnjem besedilu: banka Piraeus (3)).

| (2) | V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da bo Komisiji predložen načrt prestrukturiranja v zvezi z upravičenci do ukrepa dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(2)

V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da bo Komisiji predložen načrt prestrukturiranja v zvezi z upravičenci do ukrepa dokapitalizacije.

| (3) | Grški organi so 23. julija 2010 Komisiji predložili načrt prestrukturiranja. Komisija je navedeni načrt in njegove naknadne posodobitve ter dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato kot zadevo SA.32787 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Grški organi so 23. julija 2010 Komisiji predložili načrt prestrukturiranja. Komisija je navedeni načrt in njegove naknadne posodobitve ter dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato kot zadevo SA.32787 (2011/PN).

| (4) | Banka Piraeus je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev in državnih obligacijskih posojil (4). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (v nadaljnjem besedilu: ELA z državnim jamstvom). |
| --- | --- |

(4)

Banka Piraeus je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev in državnih obligacijskih posojil (4). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (v nadaljnjem besedilu: ELA z državnim jamstvom).

| (5) | Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. GSFS je 28. maja 2012 banki Piraeus odobril premostitveno dokapitalizacijo v višini 4 700 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija). |
| --- | --- |

(5)

Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. GSFS je 28. maja 2012 banki Piraeus odobril premostitveno dokapitalizacijo v višini 4 700 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).

| (6) | Grški organi so 10. maja 2012 Komisijo uradno obvestili o pismu o zavezi, ki ga je GSFS izdal za banko Piraeus. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34826 (2012/NN)). |
| --- | --- |

(6)

Grški organi so 10. maja 2012 Komisijo uradno obvestili o pismu o zavezi, ki ga je GSFS izdal za banko Piraeus. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34826 (2012/NN)).

| (7) | Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka Piraeus) (5). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka Piraeus) (5).

| (8) | GSFS je decembra 2012 banki Piraeus odobril drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). 21. decembra 2012 je banki Piraeus tudi izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala banke in zamenljivih kapitalskih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (6). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 20. decembra 2012 (7). |
| --- | --- |

(8)

GSFS je decembra 2012 banki Piraeus odobril drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). 21. decembra 2012 je banki Piraeus tudi izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala banke in zamenljivih kapitalskih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (6). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 20. decembra 2012 (7).

| (9) | Banka Piraeus je septembra 2012 sporočila, da namerava od družbe Société Générale S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Société Générale) prevzeti banko Geniki. Komisija je med septembrom in oktobrom opravila številne telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus v zvezi s prevzemom banke Geniki. |
| --- | --- |

(9)

Banka Piraeus je septembra 2012 sporočila, da namerava od družbe Société Générale S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Société Générale) prevzeti banko Geniki. Komisija je med septembrom in oktobrom opravila številne telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus v zvezi s prevzemom banke Geniki.

| (10) | Banka Piraeus je 19. oktobra 2012 z družbo Société Générale podpisala pogodbo o nakupu delnic v zvezi s prevzemom celotnega deleža družbe Société Générale (99,08 %) v banki Geniki. |
| --- | --- |

(10)

Banka Piraeus je 19. oktobra 2012 z družbo Société Générale podpisala pogodbo o nakupu delnic v zvezi s prevzemom celotnega deleža družbe Société Générale (99,08 %) v banki Geniki.

| (11) | Službe Komisije so 12. decembra 2012 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke Geniki. |
| --- | --- |

(11)

Službe Komisije so 12. decembra 2012 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke Geniki.

| (12) | Banka Piraeus je 26. februarja 2013 obvestila Komisijo o svojih namenih prevzema Millennium Bank Greece S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka MBG). Komisija je opravila več telekonferenc in izmenjav elektronske pošte z grškimi organi in banko Piraeus v zvezi s prevzemom banke MBG. |
| --- | --- |

(12)

Banka Piraeus je 26. februarja 2013 obvestila Komisijo o svojih namenih prevzema Millennium Bank Greece S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka MBG). Komisija je opravila več telekonferenc in izmenjav elektronske pošte z grškimi organi in banko Piraeus v zvezi s prevzemom banke MBG.

| (13) | Službe Komisije so 25. marca 2013 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke MBG. |
| --- | --- |

(13)

Službe Komisije so 25. marca 2013 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke MBG.

| (14) | Banka Piraeus je 22. aprila 2013 sporočila, da je sklenila pogodbo z Millennium Banco Comercial Portugues (v nadaljnjem besedilu: banka BCP) v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus. |
| --- | --- |

(14)

Banka Piraeus je 22. aprila 2013 sporočila, da je sklenila pogodbo z Millennium Banco Comercial Portugues (v nadaljnjem besedilu: banka BCP) v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus.

| (15) | GSFS je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno kapitalizacijo delno pretvoril v lastniški kapital v skupnem znesku 5 891 milijonov EUR. Banki Piraeus je tudi zagotovil dodatni znesek v višini 1 094 milijonov EUR, kot se je zavezal, ko je banka Piraeus prevzela dobri del Agricultural Bank of Greece (v nadaljnjem besedilu: banka ATE) in grških podružnic treh ciprskih bank (glej oddelek 1.2). Poleg tega so zasebni vlagatelji vložili 1 444 milijonov EUR. Skupna dokapitalizacija je znašala 8 429 milijonov EUR in se navaja kot „dokapitalizacija iz pomladi 2013“. |
| --- | --- |

(15)

GSFS je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno kapitalizacijo delno pretvoril v lastniški kapital v skupnem znesku 5 891 milijonov EUR. Banki Piraeus je tudi zagotovil dodatni znesek v višini 1 094 milijonov EUR, kot se je zavezal, ko je banka Piraeus prevzela dobri del Agricultural Bank of Greece (v nadaljnjem besedilu: banka ATE) in grških podružnic treh ciprskih bank (glej oddelek 1.2). Poleg tega so zasebni vlagatelji vložili 1 444 milijonov EUR. Skupna dokapitalizacija je znašala 8 429 milijonov EUR in se navaja kot „dokapitalizacija iz pomladi 2013“.

| (16) | Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(16)

Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (17) | Grški organi so končni načrt prestrukturiranja banke Piraeus (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) Komisiji predložili 25. junija 2014. Istega dne so predložili informacije o ELA z državnim jamstvom. Navedli so, da nameravajo banki Piraeus še naprej zagotavljati tako likvidnostno pomoč, pa tudi državna jamstva za dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam. |
| --- | --- |

(17)

Grški organi so končni načrt prestrukturiranja banke Piraeus (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) Komisiji predložili 25. junija 2014. Istega dne so predložili informacije o ELA z državnim jamstvom. Navedli so, da nameravajo banki Piraeus še naprej zagotavljati tako likvidnostno pomoč, pa tudi državna jamstva za dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam.

| (18) | Komisija je med upravnim postopkom opravila številne sestanke, telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je med upravnim postopkom opravila številne sestanke, telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus.

| (19) | Grčija je privolila, da se ta sklep izjemoma sprejme samo v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(19)

Grčija je privolila, da se ta sklep izjemoma sprejme samo v angleškem jeziku.

1.2   POSTOPEK V ZVEZI S PREVZETIMI PODJETJI

1.2.1   Postopek v zvezi z banko ATE

| (20) | Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (znesek, ki je vključeval 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grške sheme dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je s sklepom z dne 23. maja 2011 odobrila navedene ukrepe na podlagi načrta prestrukturiranja banke ATE (v nadaljnjem besedilu: sklep o prestrukturiranju banke ATE) (8). |
| --- | --- |

(20)

Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (znesek, ki je vključeval 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grške sheme dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je s sklepom z dne 23. maja 2011 odobrila navedene ukrepe na podlagi načrta prestrukturiranja banke ATE (v nadaljnjem besedilu: sklep o prestrukturiranju banke ATE) (8).

| (21) | Grčija je 29. decembra 2011 sodelovala pri novi izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa banke ATE v višini 290 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(21)

Grčija je 29. decembra 2011 sodelovala pri novi izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa banke ATE v višini 290 milijonov EUR.

| (22) | Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema (9) izbranih sredstev in obveznosti banke ATE (v nadaljnjem besedilu: prenesene dejavnosti banke ATE), medtem ko bi bila preostala sredstva in obveznosti rešeni prek slabe banke. |
| --- | --- |

(22)

Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema (9) izbranih sredstev in obveznosti banke ATE (v nadaljnjem besedilu: prenesene dejavnosti banke ATE), medtem ko bi bila preostala sredstva in obveznosti rešeni prek slabe banke.

| (23) | Banka Piraeus je julija 2012 napovedala prevzem s pripojitvijo dobrega dela banke ATE, ki je bila dana v likvidacijo. |
| --- | --- |

(23)

Banka Piraeus je julija 2012 napovedala prevzem s pripojitvijo dobrega dela banke ATE, ki je bila dana v likvidacijo.

| (24) | GSFS se je takrat zavezal, da bo kril kapitalske potrebe banke Piraeus, izhajajoče iz pridobljenih sredstev. Banka Grčije je 27. januarja 2013 ugotovila, da kapital, potreben za regulativne namene zaradi prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE, znaša 570 milijonov EUR, ki jih bo kril GSFS. |
| --- | --- |

(24)

GSFS se je takrat zavezal, da bo kril kapitalske potrebe banke Piraeus, izhajajoče iz pridobljenih sredstev. Banka Grčije je 27. januarja 2013 ugotovila, da kapital, potreben za regulativne namene zaradi prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE, znaša 570 milijonov EUR, ki jih bo kril GSFS.

| (25) | Komisija je s sklepom z dne 3. maja 2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o likvidaciji banke ATE) sklenila, da ukrepi podpore, odobreni ob prenosu prenesenih dejavnosti banke ATE, ne pomenijo državne pomoči za banko Piraeus, ampak za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da bi bila pomoč združljiva z notranjim trgom, če načrt prestrukturiranja banke Piraeus, ki zdaj vključuje prenesene dejavnosti banke ATE, omogoča ponovno vzpostavitev njenega dolgoročno uspešnega poslovanja. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je s sklepom z dne 3. maja 2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o likvidaciji banke ATE) sklenila, da ukrepi podpore, odobreni ob prenosu prenesenih dejavnosti banke ATE, ne pomenijo državne pomoči za banko Piraeus, ampak za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da bi bila pomoč združljiva z notranjim trgom, če načrt prestrukturiranja banke Piraeus, ki zdaj vključuje prenesene dejavnosti banke ATE, omogoča ponovno vzpostavitev njenega dolgoročno uspešnega poslovanja.

| (26) | GSFS je junija 2013 v banko Piraeus vložil 570 milijonov EUR v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (11). |
| --- | --- |

(26)

GSFS je junija 2013 v banko Piraeus vložil 570 milijonov EUR v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (11).

1.2.2   Postopek v zvezi z grškimi posli Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank in Hellenic Bank (v nadaljnjem besedilu: tri ciprske banke)

| (27) | Po izrednem sestanku Euroskupine (12)15. marca 2013 so ciprski organi in Evropska unija, Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) dosegli politični dogovor o politiki, ki bo podlaga za prihodnji program makroekonomskega prilagajanja. Med drugim so se zlasti dogovorili, da bodo posli treh ciprskih bank v Grčiji preneseni na grško banko. |
| --- | --- |

(27)

Po izrednem sestanku Euroskupine (12)15. marca 2013 so ciprski organi in Evropska unija, Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) dosegli politični dogovor o politiki, ki bo podlaga za prihodnji program makroekonomskega prilagajanja. Med drugim so se zlasti dogovorili, da bodo posli treh ciprskih bank v Grčiji preneseni na grško banko.

| (28) | Banka Piraeus in druge grške banke so izrazile interes za prevzem poslov treh ciprskih bank v Grčiji. |
| --- | --- |

(28)

Banka Piraeus in druge grške banke so izrazile interes za prevzem poslov treh ciprskih bank v Grčiji.

| (29) | GSFS je 22. marca 2013 privolil v to, da banka Piraeus izdela ponudbo za prevzem grških podružnic, vlog in posojil treh ciprskih bank. Ponudba banke Piraeus je bila pogojena s tem, da GSFS zagotovi lastniški kapital za banko Piraeus v znesku, ki je enak ceni, plačani za lastniški kapital prevzetega podjetja. |
| --- | --- |

(29)

GSFS je 22. marca 2013 privolil v to, da banka Piraeus izdela ponudbo za prevzem grških podružnic, vlog in posojil treh ciprskih bank. Ponudba banke Piraeus je bila pogojena s tem, da GSFS zagotovi lastniški kapital za banko Piraeus v znesku, ki je enak ceni, plačani za lastniški kapital prevzetega podjetja.

| (30) | Grški organi in GSFS so službe Komisije podrobno obveščali o razvoju dogodkov in pogojih prevzema. |
| --- | --- |

(30)

Grški organi in GSFS so službe Komisije podrobno obveščali o razvoju dogodkov in pogojih prevzema.

| (31) | Banka Piraeus je 26. marca 2013 z vsako od treh ciprskih bank podpisala pogodbo o prodaji in prenosu v zvezi z njihovimi grškimi dejavnostmi (vloge, posojila in mreža podružnic). |
| --- | --- |

(31)

Banka Piraeus je 26. marca 2013 z vsako od treh ciprskih bank podpisala pogodbo o prodaji in prenosu v zvezi z njihovimi grškimi dejavnostmi (vloge, posojila in mreža podružnic).

| (32) | Kot je bilo dogovorjeno marca 2013, je GSFS v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR (13), da bi lahko izpolnjevala kapitalske potrebe, nastale zaradi prevzema navedenih sredstev. |
| --- | --- |

(32)

Kot je bilo dogovorjeno marca 2013, je GSFS v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR (13), da bi lahko izpolnjevala kapitalske potrebe, nastale zaradi prevzema navedenih sredstev.

2.   OPIS

2.1   BANKA PIRAEUS IN NJENE TEŽAVE

2.1.1   Splošno ozadje grškega bančnega sektorja

| (33) | Realni bruto domači proizvod Grčije (v nadaljnjem besedilu: BDP) se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Zaradi tega so se grške banke spopadale s hitro rastočo stopnjo nevračila posojil za grška gospodinjstva in podjetja (14). Ta razvoj dogodkov je negativno vplival na donosnost sredstev grških bank in privedel do kapitalskih potreb.

  Preglednica 1


  Rast realnega BDP v Grčiji, 2008–2013












  Grčija | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast realnega BDP, v % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Vir: | Eurostat, na voljo na spletnem naslovu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(33)

Realni bruto domači proizvod Grčije (v nadaljnjem besedilu: BDP) se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Zaradi tega so se grške banke spopadale s hitro rastočo stopnjo nevračila posojil za grška gospodinjstva in podjetja (14). Ta razvoj dogodkov je negativno vplival na donosnost sredstev grških bank in privedel do kapitalskih potreb.

Preglednica 1

Rast realnega BDP v Grčiji, 2008–2013

Grčija

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Rast realnega BDP, v %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Vir:

Eurostat, na voljo na spletnem naslovu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (34) | Poleg tega je Grčija februarja 2012 izvedla izmenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic ponudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami (v nadaljnjem besedilu: GDO), vrednostnimi papirji, vezanimi na BDP, in obveznicami PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF)) v zameno za obstoječe GDO s 53,5-odstotno nominalno diskontno stopnjo in daljšimi ročnostmi (15). Grški organi so rezultate navedene izmenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Izmenjava je povzročila velike izgube za imetnike obveznic (ki jih je Banka Grčije ocenila na povprečno 78 % nominalne vrednosti starih GDO za grške banke) in kapitalske potrebe, ki so bile vknjižene za nazaj v računovodske izkaze grških bank za leto 2011. Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI so povzete v preglednici 2.

  Preglednica 2


  Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI (v milijonih EUR)














  Banke | Nominalna vrednost GDO | Nominalna vrednost državnih posojil | Skupna nominalna vrednost | Izguba pri GDO zaradi PSI | Izguba pri državnih posojilih zaradi PSI | Skupna bruto izguba zaradi PSI | Skupna bruto izguba zaradi PSI/navadni lastniški temeljni kapital (%) | Skupna bruto izguba zaradi PSI/skupna sredstva (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| ATEbank | 5 164 | 608 | 5 772 | 3 873 | 456 | 4 329 | 1 144 | 17,1 |
| Geniki | 384 | 7 | 391 | 287 | 5 | 292 | 78,1 | 8,9 |
| MBG | 185 | 0 | 185 | 137 | 0 | 137 | 29 | 2,2 |
| Vir: | Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 14. |

(34)

Poleg tega je Grčija februarja 2012 izvedla izmenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic ponudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami (v nadaljnjem besedilu: GDO), vrednostnimi papirji, vezanimi na BDP, in obveznicami PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF)) v zameno za obstoječe GDO s 53,5-odstotno nominalno diskontno stopnjo in daljšimi ročnostmi (15). Grški organi so rezultate navedene izmenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Izmenjava je povzročila velike izgube za imetnike obveznic (ki jih je Banka Grčije ocenila na povprečno 78 % nominalne vrednosti starih GDO za grške banke) in kapitalske potrebe, ki so bile vknjižene za nazaj v računovodske izkaze grških bank za leto 2011. Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI so povzete v preglednici 2.

Preglednica 2

Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI (v milijonih EUR)

Banke

Nominalna vrednost GDO

Nominalna vrednost državnih posojil

Skupna nominalna vrednost

Izguba pri GDO zaradi PSI

Izguba pri državnih posojilih zaradi PSI

Skupna bruto izguba zaradi PSI

Skupna bruto izguba zaradi PSI/navadni lastniški temeljni kapital (%)

Skupna bruto izguba zaradi PSI/skupna sredstva (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

ATEbank

5 164

608

5 772

3 873

456

4 329

1 144

17,1

Geniki

384

7

391

287

5

292

78,1

8,9

MBG

185

0

185

137

0

137

29

2,2

Vir:

Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 14.

| (35) | Ker so se grške banke zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije spopadale z velikimi kapitalskimi primanjkljaji, so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah (v nadaljnjem besedilu: MEFP) drugega programa prilagoditve za Grčijo, ki so ga 11. marca 2012 sklenili grška vlada, Evropska unija, MDS in ECB, zagotovljena sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so skupne potrebe po dokapitalizaciji bank in stroške reševanja, ki naj bi se financirali na podlagi navedenega programa, ocenili na 50 milijard EUR (17). Navedeni znesek je bil izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije za obdobje od decembra 2011 do decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2012) in je temeljil na napovedi izgube iz posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (18). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank so na voljo prek GSFS. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke, kot izhajajo iz stresnega testa iz leta 2012.

  Preglednica 3


  Stresni test iz leta 2012: kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)














  Banke | Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2011) | Skupna bruto izguba zaradi PSI (dec. 2011) | Rezervacije, povezane s PSI (junij 2011) | Napovedi bruto kumulativne izgube za kreditno tveganje | Rezervacije za izgube iz posojil (dec. 2011) | Interno ustvarjanje kapitala | Ciljni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2014) | Kapitalske potrebe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| ATEbank | 378 | –4 329 | 836 | –3 383 | 2 344 | 468 | 1 234 | 4 920 |
| Geniki | 374 | – 292 | 70 | –1 552 | 1 309 | –40 | 150 | 281 |
| MBG | 473 | – 137 | 0 | – 638 | 213 | –79 | 230 | 399 |
| Vir: | Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 8. |

(35)

Ker so se grške banke zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije spopadale z velikimi kapitalskimi primanjkljaji, so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah (v nadaljnjem besedilu: MEFP) drugega programa prilagoditve za Grčijo, ki so ga 11. marca 2012 sklenili grška vlada, Evropska unija, MDS in ECB, zagotovljena sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so skupne potrebe po dokapitalizaciji bank in stroške reševanja, ki naj bi se financirali na podlagi navedenega programa, ocenili na 50 milijard EUR (17). Navedeni znesek je bil izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije za obdobje od decembra 2011 do decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2012) in je temeljil na napovedi izgube iz posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (18). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank so na voljo prek GSFS. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke, kot izhajajo iz stresnega testa iz leta 2012.

Preglednica 3

Stresni test iz leta 2012: kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)

Banke

Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2011)

Skupna bruto izguba zaradi PSI (dec. 2011)

Rezervacije, povezane s PSI (junij 2011)

Napovedi bruto kumulativne izgube za kreditno tveganje

Rezervacije za izgube iz posojil (dec. 2011)

Interno ustvarjanje kapitala

Ciljni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2014)

Kapitalske potrebe

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

ATEbank

378

–4 329

836

–3 383

2 344

468

1 234

4 920

Geniki

374

– 292

70

–1 552

1 309

–40

150

281

MBG

473

– 137

0

– 638

213

–79

230

399

Vir:

Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 8.

| (36) | V skladu z MEFP iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, [...] možnost, da zaprosijo za javno pomoč in jo prejmejo na način, s katerim se ohranijo spodbude za zasebni sektor za vlaganje kapitala in tako zmanjša breme za davkoplačevalce“ (19). Banka Grčije je ugotovila, da so samo štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus in Alpha Bank) predložile izvedljive načrte za zbiranje kapitala (20). Prvo dokapitalizacijo GSFS so prejele maja 2012. |
| --- | --- |

(36)

V skladu z MEFP iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, [...] možnost, da zaprosijo za javno pomoč in jo prejmejo na način, s katerim se ohranijo spodbude za zasebni sektor za vlaganje kapitala in tako zmanjša breme za davkoplačevalce“ (19). Banka Grčije je ugotovila, da so samo štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus in Alpha Bank) predložile izvedljive načrte za zbiranje kapitala (20). Prvo dokapitalizacijo GSFS so prejele maja 2012.

| (37) | Domače vloge v bankah v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupaj 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Navedene banke so morale plačevati višje obrestne mere, če so želele ohraniti vloge. Stroški vlog so se povečali, zaradi česar se je zmanjšala neto obrestna marža bank. Ker so grške banke izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (21), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki ELA z državnim jamstvom, ki jo je odobrila Banka Grčije. |
| --- | --- |

(37)

Domače vloge v bankah v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupaj 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Navedene banke so morale plačevati višje obrestne mere, če so želele ohraniti vloge. Stroški vlog so se povečali, zaradi česar se je zmanjšala neto obrestna marža bank. Ker so grške banke izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (21), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki ELA z državnim jamstvom, ki jo je odobrila Banka Grčije.

| (38) | Grčija je 3. decembra 2012 začela izvajati program odkupa novih GDO, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, po cenah, ki so se gibale od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti (22). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube v njihovih bilancah stanja, ker je večina računovodske izgube (tj. razlike med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vknjižene za te nove GDO v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (23). |
| --- | --- |

(38)

Grčija je 3. decembra 2012 začela izvajati program odkupa novih GDO, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, po cenah, ki so se gibale od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti (22). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube v njihovih bilancah stanja, ker je večina računovodske izgube (tj. razlike med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vknjižene za te nove GDO v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (23).

| (39) | Decembra 2012 so štiri največje grške banke prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo GSFS. |
| --- | --- |

(39)

Decembra 2012 so štiri največje grške banke prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo GSFS.

| (40) | Spomladi 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, pri čemer je imel GSFS v vsaki od štirih bank več kot 80-odstotni delež. Za banke, ki jim je uspelo pritegniti vnaprej določeni znesek zasebnega kapitala (banka Piraeus, Alpha Bank in National Bank of Greece), je GSFS prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili odobreni nakupni boni za delnice GSFS. |
| --- | --- |

(40)

Spomladi 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, pri čemer je imel GSFS v vsaki od štirih bank več kot 80-odstotni delež. Za banke, ki jim je uspelo pritegniti vnaprej določeni znesek zasebnega kapitala (banka Piraeus, Alpha Bank in National Bank of Greece), je GSFS prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili odobreni nakupni boni za delnice GSFS.

| (41) | Banka Grčije je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napovedi kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in hčerinskih družbah za obdobje treh let in pol in za čas trajanja posojila. Z analizo so bile pripravljene napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev, tj. osnovnega in neugodnega. Banka Grčije je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi nekaterih podatkov svetovalca. |
| --- | --- |

(41)

Banka Grčije je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napovedi kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in hčerinskih družbah za obdobje treh let in pol in za čas trajanja posojila. Z analizo so bile pripravljene napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev, tj. osnovnega in neugodnega. Banka Grčije je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi nekaterih podatkov svetovalca.

| (42) | Banka Grčije je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je opravil svetovalec, jeseni 2013 začela nov stresni test (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank na podlagi osnovnega in neugodnega scenarija. Banka Grčije je oceno kapitalskih potreb opravila s strokovno pomočjo drugega svetovalca. |
| --- | --- |

(42)

Banka Grčije je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je opravil svetovalec, jeseni 2013 začela nov stresni test (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank na podlagi osnovnega in neugodnega scenarija. Banka Grčije je oceno kapitalskih potreb opravila s strokovno pomočjo drugega svetovalca.

| (43) | Ključne komponente ocene kapitalskih potreb na podlagi stresnega testa iz leta 2013 so bile (i) napovedi kreditne izgube (24) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezervacij za posojila, ter (ii) ocenjena donosnost iz poslovanja bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili Banki Grčije predloženi v četrtem četrtletju 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za stresni test iz leta 2013.

  Preglednica 4


  Stresni test iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)













  Banke | Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (junij 2013) (1) | Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2) | Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3) | Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (25) (4) | Interno ustvarjanje kapitala (5) | Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v stresnem testu (december 2016) (6) | Kapitalske potrebe (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (27) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |

(43)

Ključne komponente ocene kapitalskih potreb na podlagi stresnega testa iz leta 2013 so bile (i) napovedi kreditne izgube (24) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezervacij za posojila, ter (ii) ocenjena donosnost iz poslovanja bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili Banki Grčije predloženi v četrtem četrtletju 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za stresni test iz leta 2013.

Preglednica 4

Stresni test iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)

Banke

Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (junij 2013) (1)

Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2)

Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)

Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (25) (4)

Interno ustvarjanje kapitala (5)

Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v stresnem testu (december 2016) (6)

Kapitalske potrebe (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

NBG (26)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (27)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

| (44) | Banka Grčije je 6. marca 2014 objavila rezultate stresnega testa iz leta 2013 in banke pozvala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za kritje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija. |
| --- | --- |

(44)

Banka Grčije je 6. marca 2014 objavila rezultate stresnega testa iz leta 2013 in banke pozvala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za kritje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.

| (45) | Banke so od konca marca 2014 do začetka maja 2014 izvedle povečanje kapitala. |
| --- | --- |

(45)

Banke so od konca marca 2014 do začetka maja 2014 izvedle povečanje kapitala.

2.1.2   Upravičenec

| (46) | Banka Piraeus zagotavlja univerzalne bančne storitve, predvsem v Grčiji, srednji, vzhodni in jugovzhodni Evropi (Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija, Ukrajina in Ciper) ter Egiptu. Ponuja vse bančne in finančne produkte ter storitve za gospodinjstva in podjetja. Dejavna je na področjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in zasebnega bančništva, upravljanja premoženja, zakladništva in investicijskega bančništva. Banka Piraeus je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na atenski borzi. Na dan 30. decembra 2012 je imela skupaj 18 597 zaposlenih (28). |
| --- | --- |

(46)

Banka Piraeus zagotavlja univerzalne bančne storitve, predvsem v Grčiji, srednji, vzhodni in jugovzhodni Evropi (Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija, Ukrajina in Ciper) ter Egiptu. Ponuja vse bančne in finančne produkte ter storitve za gospodinjstva in podjetja. Dejavna je na področjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in zasebnega bančništva, upravljanja premoženja, zakladništva in investicijskega bančništva. Banka Piraeus je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na atenski borzi. Na dan 30. decembra 2012 je imela skupaj 18 597 zaposlenih (28).

| (47) | Banka Piraeus je sodelovala v programu PSI, v katerem je izmenjala GDO in državna posojila z nominalno vrednostjo v višini 7,7 milijarde EUR. Njeni skupni stroški v zvezi s PSI so znašali približno 5 911 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011 (29). Banka Piraeus je v času programa odkupa iz decembra 2012 prodala nove GDO, ki jih je prejela v okviru PSI, po močno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala njene izgube pri novih GDO. |
| --- | --- |

(47)

Banka Piraeus je sodelovala v programu PSI, v katerem je izmenjala GDO in državna posojila z nominalno vrednostjo v višini 7,7 milijarde EUR. Njeni skupni stroški v zvezi s PSI so znašali približno 5 911 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011 (29). Banka Piraeus je v času programa odkupa iz decembra 2012 prodala nove GDO, ki jih je prejela v okviru PSI, po močno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala njene izgube pri novih GDO.

| (48) | Ključni podatki za banko Piraeus iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so prikazani v preglednici 5.

  Preglednica 5


  Ključni podatki za banko Piraeus za leta 2010, 2011, 2012 in 2013










  Poslovni izid
  (v milijonih EUR) | 2010 | 2011 | 2012 (30) | 2013 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisti prihodki iz obresti | 1 207 | 1 194 | 1 047 | 1 664 |
| Skupni prihodki iz poslovanja | 1 510 | 1 245 | 1 921 | 2 205 |
| Skupni odhodki iz poslovanja | (884) | (840) | (931) | (1 680) |
| Prihodki pred rezervacijami | 625 | 405 | 989 | 525 |
| Izgube zaradi oslabitev za kritje kreditnega tveganja | (611) | (1 973) | (2 519) | (2 536) |
| Izgube zaradi oslabitev pri GDO in posojilih, upravičenih do PSI | | (5 911) | | |
| Slabo ime | | | 351 | 3 810 |
| Čisti dobiček/izguba | (21) | (6 618) | (507) | 2 546 |
| Izbrani podatki o obsegu
  (v milijonih EUR) | 31. december 2010 | 31. december 2011 | 31. december 2012 (31) | 31. december 2013 (32) |
| Neto posojila in predplačila strankam skupaj
  (neto) | 40 150 | 35 634 | 44 613 | 62 366 |
| Vloge | 29 475 | 21 796 | 36 971 | 54 279 |
| Sredstva skupaj | 57 561 | 49 352 | 70 408 | 92 010 |
| Lastniški kapital skupaj (30) | 3 273 | (1 940) | (2 316) | 8 543 |

(48)

Ključni podatki za banko Piraeus iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so prikazani v preglednici 5.

Preglednica 5

Ključni podatki za banko Piraeus za leta 2010, 2011, 2012 in 2013

Poslovni izid

(v milijonih EUR)

2010

2011

2012 (30)

2013 (31)

Čisti prihodki iz obresti

1 207

1 194

1 047

1 664

Skupni prihodki iz poslovanja

1 510

1 245

1 921

2 205

Skupni odhodki iz poslovanja

(884)

(840)

(931)

(1 680)

Prihodki pred rezervacijami

625

405

989

525

Izgube zaradi oslabitev za kritje kreditnega tveganja

(611)

(1 973)

(2 519)

(2 536)

Izgube zaradi oslabitev pri GDO in posojilih, upravičenih do PSI

(5 911)

Slabo ime

351

3 810

Čisti dobiček/izguba

(21)

(6 618)

(507)

2 546

Izbrani podatki o obsegu

(v milijonih EUR)

31. december 2010

31. december 2011

31. december 2012 (31)

31. december 2013 (32)

Neto posojila in predplačila strankam skupaj

(neto)

40 150

35 634

44 613

62 366

Vloge

29 475

21 796

36 971

54 279

Sredstva skupaj

57 561

49 352

70 408

92 010

Lastniški kapital skupaj (30)

3 273

(1 940)

(2 316)

8 543

| (49) | Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela banka Piraeus poleg velikih izgub, ki jih je leta 2011 vknjižila zaradi programa PSI (5 911 milijonov EUR (33)), do sredine leta 2012 težave zaradi upadanja prihodkov (med drugim zaradi višjih stroškov vlog) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj banke so močno prizadeli odlivi vlog. Navedeni položaj se je nekoliko izboljšal, ko je banka Piraeus julija 2012 začela s prevzemi. |
| --- | --- |

(49)

Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela banka Piraeus poleg velikih izgub, ki jih je leta 2011 vknjižila zaradi programa PSI (5 911 milijonov EUR (33)), do sredine leta 2012 težave zaradi upadanja prihodkov (med drugim zaradi višjih stroškov vlog) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj banke so močno prizadeli odlivi vlog. Navedeni položaj se je nekoliko izboljšal, ko je banka Piraeus julija 2012 začela s prevzemi.

| (50) | Banka Grčije je na podlagi stresnega testa iz leta 2013 kapitalske potrebe banke Piraeus ocenila na 465 milijonov EUR v osnovnem scenariju. |
| --- | --- |

(50)

Banka Grčije je na podlagi stresnega testa iz leta 2013 kapitalske potrebe banke Piraeus ocenila na 465 milijonov EUR v osnovnem scenariju.

| (51) | Banka Piraeus je marca 2014 izvedla povečanje kapitala v višini 1 752 milijonov EUR, da bi pokrila kapitalske potrebe, navedene v uvodni izjavi 50, in odplačala 940 milijonov EUR v prednostnih delnicah, ki jih je imela Grčija (34). V nasprotju s povečanjem kapitala banke Eurobank aprila 2014 GSFS banki Piraeus ni izdal zaveze, da bo vložil kapital v okviru povečanja kapitala v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja. Povečanje njenega kapitala je bilo doseženo s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice delničarjev) za mednarodne vlagatelje in z javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila določena na 1,7 EUR na delnico. |
| --- | --- |

(51)

Banka Piraeus je marca 2014 izvedla povečanje kapitala v višini 1 752 milijonov EUR, da bi pokrila kapitalske potrebe, navedene v uvodni izjavi 50, in odplačala 940 milijonov EUR v prednostnih delnicah, ki jih je imela Grčija (34). V nasprotju s povečanjem kapitala banke Eurobank aprila 2014 GSFS banki Piraeus ni izdal zaveze, da bo vložil kapital v okviru povečanja kapitala v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja. Povečanje njenega kapitala je bilo doseženo s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice delničarjev) za mednarodne vlagatelje in z javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila določena na 1,7 EUR na delnico.

| (52) | Po povečanju kapitala je banka Piraeus 22. maja 2014 sporočila, da je odkupila prednostne delnice Grčije v skupnem znesku 750 milijonov EUR (35). |
| --- | --- |

(52)

Po povečanju kapitala je banka Piraeus 22. maja 2014 sporočila, da je odkupila prednostne delnice Grčije v skupnem znesku 750 milijonov EUR (35).

2.2   PREVZEMI GRŠKIH BANČNIH DEJAVNOSTI S STRANI BANKE PIRAEUS

2.2.1   Prevzem banke ATE

| (53) | Banko ATE je leta 1929 ustanovila Grčija kot nepridobitno organizacijo. Do zgodnjih 90. let je bila banka ATE specializirana finančna institucija, ki je podpirala razvoj kmetijskega sektorja v imenu grške države. Decembra 2000 je bila uvrščena na atensko borzo. 14. novembra 2011 je bila Grčija glavni delničar banke ATE z 89,9-odstotnim deležem. |
| --- | --- |

(53)

Banko ATE je leta 1929 ustanovila Grčija kot nepridobitno organizacijo. Do zgodnjih 90. let je bila banka ATE specializirana finančna institucija, ki je podpirala razvoj kmetijskega sektorja v imenu grške države. Decembra 2000 je bila uvrščena na atensko borzo. 14. novembra 2011 je bila Grčija glavni delničar banke ATE z 89,9-odstotnim deležem.

| (54) | Banka ATE je opravljala vse bančne dejavnosti, za prebivalstvo in podjetja, zagotavljala finančne storitve, kot so zavarovalne dejavnosti in dajanje v najem, ter pridobila velike deleže v družbah, ki delujejo v nefinančnih sektorjih, vključno z industrijo proizvodnje sladkorja in mleka. |
| --- | --- |

(54)

Banka ATE je opravljala vse bančne dejavnosti, za prebivalstvo in podjetja, zagotavljala finančne storitve, kot so zavarovalne dejavnosti in dajanje v najem, ter pridobila velike deleže v družbah, ki delujejo v nefinančnih sektorjih, vključno z industrijo proizvodnje sladkorja in mleka.

| (55) | Julija 2012 je banka ATE svoje storitve ponujala prek svoje mreže 468 podružnic in zaposlovala 5 024 oseb. Julija 2012 so njene skupne vloge znašale 14,9 milijarde EUR v skupnih sredstvih v višini 21,8 milijarde EUR (36). |
| --- | --- |

(55)

Julija 2012 je banka ATE svoje storitve ponujala prek svoje mreže 468 podružnic in zaposlovala 5 024 oseb. Julija 2012 so njene skupne vloge znašale 14,9 milijarde EUR v skupnih sredstvih v višini 21,8 milijarde EUR (36).

| (56) | Banka ATE je od leta 2006 svoje storitve ponujala tudi zunaj Grčije s 74-odstotnim deležem v ATE Bank Romania ter 20,3-odstotnim deležem navadnega delniškega kapitala in 25 % prednostnih delnic v AIKBanka Serbia. |
| --- | --- |

(56)

Banka ATE je od leta 2006 svoje storitve ponujala tudi zunaj Grčije s 74-odstotnim deležem v ATE Bank Romania ter 20,3-odstotnim deležem navadnega delniškega kapitala in 25 % prednostnih delnic v AIKBanka Serbia.

| (57) | Težave banke ATE so se pojavile pred grško dolžniško krizo, predvsem zaradi slabe kakovosti sredstev in tradicionalno nizke donosnosti pred oslabitvijo. Poleg tega je grška dolžniška kriza prizadela vse grške banke, vključno z banko ATE, na dva načina: (i) izguba dostopa Grčije do mednarodnih trgov dolžniških vrednostnih papirjev je hudo prizadela likvidnostni položaj grških bank ter (ii) poslabšala se je kakovost sredstev in povečale so se oslabitve. |
| --- | --- |

(57)

Težave banke ATE so se pojavile pred grško dolžniško krizo, predvsem zaradi slabe kakovosti sredstev in tradicionalno nizke donosnosti pred oslabitvijo. Poleg tega je grška dolžniška kriza prizadela vse grške banke, vključno z banko ATE, na dva načina: (i) izguba dostopa Grčije do mednarodnih trgov dolžniških vrednostnih papirjev je hudo prizadela likvidnostni položaj grških bank ter (ii) poslabšala se je kakovost sredstev in povečale so se oslabitve.

| (58) | Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (ki so vključevali 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grškega ukrepa dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je navedene ukrepe odobrila v sklepu o prestrukturiranju banke ATE. |
| --- | --- |

(58)

Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (ki so vključevali 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grškega ukrepa dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je navedene ukrepe odobrila v sklepu o prestrukturiranju banke ATE.

| (59) | Kljub temu se je kapitalski položaj banke ATE v drugi polovici leta 2011 poslabšal predvsem zaradi njenega sodelovanja v programu PSI. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški v zvezi s PSI znašali približno 4 329 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe prenesenih dejavnosti banke ATE ocenjene na 4 920 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(59)

Kljub temu se je kapitalski položaj banke ATE v drugi polovici leta 2011 poslabšal predvsem zaradi njenega sodelovanja v programu PSI. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški v zvezi s PSI znašali približno 4 329 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe prenesenih dejavnosti banke ATE ocenjene na 4 920 milijonov EUR.

| (60) | Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema v zvezi s prenesenimi dejavnostmi banke ATE, medtem ko bi se preostala sredstva in obveznosti reševali prek slabe banke. Banka Piraeus in druga velika grška banka sta GSFS predložili nezavezujoči ponudbi. Upravni odbor GSFS je 26. julija 2012 odobril ponudbo banke Piraeus. |
| --- | --- |

(60)

Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema v zvezi s prenesenimi dejavnostmi banke ATE, medtem ko bi se preostala sredstva in obveznosti reševali prek slabe banke. Banka Piraeus in druga velika grška banka sta GSFS predložili nezavezujoči ponudbi. Upravni odbor GSFS je 26. julija 2012 odobril ponudbo banke Piraeus.

| (61) | Banka Grčije je 27. julija 2012 izvedla prenos prenesenih dejavnosti banke ATE na banko Piraeus (37). |
| --- | --- |

(61)

Banka Grčije je 27. julija 2012 izvedla prenos prenesenih dejavnosti banke ATE na banko Piraeus (37).

| (62) | Ker so prenesene dejavnosti banke ATE vsebovale manj sredstev po pošteni vrednosti kot obveznosti, je moral GSFS v skladu s sklepom Banke Grčije z dne 28. januarja 2013 nadomestiti razliko med prenesenimi sredstvi in prenesenimi obveznostmi, tj. likvidnostno vrzel. Banka Grčije je na podlagi revidiranih podatkov ugotovila, da bo likvidnostna vrzel 7 471 milijonov EUR, in GSFS je banki Piraeus odobril obveznice evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: obveznice EFSF), vredne 7 471 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(62)

Ker so prenesene dejavnosti banke ATE vsebovale manj sredstev po pošteni vrednosti kot obveznosti, je moral GSFS v skladu s sklepom Banke Grčije z dne 28. januarja 2013 nadomestiti razliko med prenesenimi sredstvi in prenesenimi obveznostmi, tj. likvidnostno vrzel. Banka Grčije je na podlagi revidiranih podatkov ugotovila, da bo likvidnostna vrzel 7 471 milijonov EUR, in GSFS je banki Piraeus odobril obveznice evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: obveznice EFSF), vredne 7 471 milijonov EUR.

| (63) | Poleg tega se je GSFS zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil kapital za kapitalizacijo prenesenih dejavnosti banke ATE v višini do 9 %. Navedeni znesek je bil najprej ocenjen na 500 milijonov EUR, vendar je bil končni znesek določen na 570 milijonov EUR. GSFS je v banko Piraeus vložil končni znesek v zameno za navadne delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(63)

Poleg tega se je GSFS zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil kapital za kapitalizacijo prenesenih dejavnosti banke ATE v višini do 9 %. Navedeni znesek je bil najprej ocenjen na 500 milijonov EUR, vendar je bil končni znesek določen na 570 milijonov EUR. GSFS je v banko Piraeus vložil končni znesek v zameno za navadne delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (64) | Banka Piraeus je prenesene dejavnosti banke ATE prevzela za nakupno ceno 95 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(64)

Banka Piraeus je prenesene dejavnosti banke ATE prevzela za nakupno ceno 95 milijonov EUR.

2.2.2   Prevzem banke Geniki

| (65) | Banka Geniki je bila ustanovljena leta 1937. Zagotavljala je finančne storitve v sektorjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in storitev kapitalskega trga. Družba Société Générale je leta 2004 pridobila večino delnic banke Geniki. Banka Geniki je imela na dan 31. decembra 2012 104 podružnice in 1 391 zaposlenih (38). Skupna sredstva so znašala 2,6 milijarde EUR, skupna neto posojila 1,9 milijarde EUR in vloge približno 2 milijardi EUR (39). |
| --- | --- |

(65)

Banka Geniki je bila ustanovljena leta 1937. Zagotavljala je finančne storitve v sektorjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in storitev kapitalskega trga. Družba Société Générale je leta 2004 pridobila večino delnic banke Geniki. Banka Geniki je imela na dan 31. decembra 2012 104 podružnice in 1 391 zaposlenih (38). Skupna sredstva so znašala 2,6 milijarde EUR, skupna neto posojila 1,9 milijarde EUR in vloge približno 2 milijardi EUR (39).

| (66) | Grška dolžniška kriza je zelo negativno vplivala na uspešnost bančnega sektorja. Poleg tega je sodelovanje grških bank v programu PSI povzročilo hitro poslabšanje njihovega kapitalskega položaja. Kot je prikazano v preglednici 2, so skupni stroški banke Geniki v zvezi s PSI znašali približno 292 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, je bil znesek kapitalskih potreb banke Geniki ocenjen na 281 milijonov EUR in izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije. |
| --- | --- |

(66)

Grška dolžniška kriza je zelo negativno vplivala na uspešnost bančnega sektorja. Poleg tega je sodelovanje grških bank v programu PSI povzročilo hitro poslabšanje njihovega kapitalskega položaja. Kot je prikazano v preglednici 2, so skupni stroški banke Geniki v zvezi s PSI znašali približno 292 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, je bil znesek kapitalskih potreb banke Geniki ocenjen na 281 milijonov EUR in izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije.

| (67) | Družba Société Générale se je junija 2012 v poskusu, da bi prodala banko Geniki, obrnila na vse štiri velike grške banke. Za prevzem banke Geniki se je zanimala samo banka Piraeus. |
| --- | --- |

(67)

Družba Société Générale se je junija 2012 v poskusu, da bi prodala banko Geniki, obrnila na vse štiri velike grške banke. Za prevzem banke Geniki se je zanimala samo banka Piraeus.

| (68) | Pogajanja med družbo Société Générale in banko Piraeus za prodajo banke Geniki so 19. oktobra 2012 privedla do uradnega dogovora, na podlagi katerega: (i) bo družba Société Générale prodala in banka Piraeus kupila 99,08-odstotni delež družbe Société Générale v banki Geniki ter (ii) družba Société Générale odstopila in prenesla ter banka Piraeus prevzela 100 % predplačil delniškega kapitala za banko Geniki, ki jih je Société Générale dodelila in jih bo dodelila v prihodnosti. Société Générale je nazadnje privolila v predplačilo v višini približno 290 milijonov EUR za banko Geniki in vpis obveznice, ki jo je izdala banka Piraeus, v znesku približno 170 milijonov EUR. Banka Piraeus je nato banko Geniki prevzela za 1 milijon EUR. |
| --- | --- |

(68)

Pogajanja med družbo Société Générale in banko Piraeus za prodajo banke Geniki so 19. oktobra 2012 privedla do uradnega dogovora, na podlagi katerega: (i) bo družba Société Générale prodala in banka Piraeus kupila 99,08-odstotni delež družbe Société Générale v banki Geniki ter (ii) družba Société Générale odstopila in prenesla ter banka Piraeus prevzela 100 % predplačil delniškega kapitala za banko Geniki, ki jih je Société Générale dodelila in jih bo dodelila v prihodnosti. Société Générale je nazadnje privolila v predplačilo v višini približno 290 milijonov EUR za banko Geniki in vpis obveznice, ki jo je izdala banka Piraeus, v znesku približno 170 milijonov EUR. Banka Piraeus je nato banko Geniki prevzela za 1 milijon EUR.

| (69) | Banka Piraeus je 14. decembra 2012 sporočila, da je prevzem deleža družbe Société Générale v banki Geniki končan. |
| --- | --- |

(69)

Banka Piraeus je 14. decembra 2012 sporočila, da je prevzem deleža družbe Société Générale v banki Geniki končan.

2.2.3   Prevzem grških poslov treh ciprskih bank

| (70) | Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank in Hellenic Bank so bile ustanovljene leta 1899, leta 1901 oziroma leta 1976. |
| --- | --- |

(70)

Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank in Hellenic Bank so bile ustanovljene leta 1899, leta 1901 oziroma leta 1976.

| (71) | Po izrednem sestanku Euroskupine 15. marca 2013 so Evropska unija, MDS in ECB dosegli dogovor o glavnih parametrih načrta za reševanje za Ciper. Grški odbor za sistemsko stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GOSS) je soglasno predlagal prenos grških sredstev in obveznosti podružnic treh ciprskih bank v Grčiji na obstoječo grško banko. Zlasti je navedel, da „so [...] (40) z dogovorom v celoti zaščiteni imetniki vlog v grških podružnicah [treh ciprskih bank], grški javni interes in finančna stabilnost ter da dogovor ne pomeni bremena za grški javni dolg“. |
| --- | --- |

(71)

Po izrednem sestanku Euroskupine 15. marca 2013 so Evropska unija, MDS in ECB dosegli dogovor o glavnih parametrih načrta za reševanje za Ciper. Grški odbor za sistemsko stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GOSS) je soglasno predlagal prenos grških sredstev in obveznosti podružnic treh ciprskih bank v Grčiji na obstoječo grško banko. Zlasti je navedel, da „so [...] (40) z dogovorom v celoti zaščiteni imetniki vlog v grških podružnicah [treh ciprskih bank], grški javni interes in finančna stabilnost ter da dogovor ne pomeni bremena za grški javni dolg“.

| (72) | Banka Grčije je bila zadolžena za preučitev morebitnega interesa grških bank in je v tem okviru objavila razpis za zbiranje ponudb. Poleg tega je GSFS privolil v kritje kapitalskih potreb (prevzemnika), ki bi nastale zaradi prevzema grških podružnic treh ciprskih bank. |
| --- | --- |

(72)

Banka Grčije je bila zadolžena za preučitev morebitnega interesa grških bank in je v tem okviru objavila razpis za zbiranje ponudb. Poleg tega je GSFS privolil v kritje kapitalskih potreb (prevzemnika), ki bi nastale zaradi prevzema grških podružnic treh ciprskih bank.

| (73) | V preglednici 6 so povzeta sredstva in obveznosti treh ciprskih bank, ki so bili nazadnje preneseni na banko Piraeus (v nadaljnjem besedilu: ciprske prenesene dejavnosti).

  Preglednica 6


  Prenesene dejavnosti treh ciprskih bank | Prenesene dejavnosti |
| --- | --- | --- |
| Sredstva | Vsa grška posojila, vključno z najemom in faktoringom |
| Posojila na področju pomorskega prometa ter druga posojila, ki izvirajo iz Grčije, se upravljajo v Grčiji in so knjižena v ciprskem portfelju posojil |
| Osnovna sredstva (razen odloženih terjatev za davek) |
| Obveznosti | Vse vloge treh ciprskih bank, zbrane v Grčiji |
| Vir: | Pismo o nameri, Izločitev in prodaja grških sredstev ciprskih bank, 10. april 2013. |

(73)

V preglednici 6 so povzeta sredstva in obveznosti treh ciprskih bank, ki so bili nazadnje preneseni na banko Piraeus (v nadaljnjem besedilu: ciprske prenesene dejavnosti).

Preglednica 6

Prenesene dejavnosti treh ciprskih bank

Prenesene dejavnosti

Sredstva

Vsa grška posojila, vključno z najemom in faktoringom

Posojila na področju pomorskega prometa ter druga posojila, ki izvirajo iz Grčije, se upravljajo v Grčiji in so knjižena v ciprskem portfelju posojil

Osnovna sredstva (razen odloženih terjatev za davek)

Obveznosti

Vse vloge treh ciprskih bank, zbrane v Grčiji

Vir:

Pismo o nameri, Izločitev in prodaja grških sredstev ciprskih bank, 10. april 2013.

| (74) | Sredstva, prenesena na banko Piraeus, so znašala približno 18,9 milijarde EUR, obveznosti pa približno 15 milijard EUR. Vendar so se stranke posla dogovorile, da bodo upoštevale znesek izgub, ki je bil napovedan v poročilu PIMCO za banke na Cipru na podlagi neugodnega scenarija (41). Glede na poročilo PIMCO je vrednost sredstev, ki bi bila prenesena na banko Piraeus, znašala približno 16,5 milijarde EUR. Prenesene obveznosti so znašale približno 14,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(74)

Sredstva, prenesena na banko Piraeus, so znašala približno 18,9 milijarde EUR, obveznosti pa približno 15 milijard EUR. Vendar so se stranke posla dogovorile, da bodo upoštevale znesek izgub, ki je bil napovedan v poročilu PIMCO za banke na Cipru na podlagi neugodnega scenarija (41). Glede na poročilo PIMCO je vrednost sredstev, ki bi bila prenesena na banko Piraeus, znašala približno 16,5 milijarde EUR. Prenesene obveznosti so znašale približno 14,5 milijarde EUR.

| (75) | 21. in 22. marca 2013 so samo tri banke, med katerimi je bila banka Piraeus, predložile nezavezujoče ponudbe. |
| --- | --- |

(75)

21. in 22. marca 2013 so samo tri banke, med katerimi je bila banka Piraeus, predložile nezavezujoče ponudbe.

| (76) | GSFS je 22. marca 2013 privolil, da banka Piraeus prevzame posle treh ciprskih bank v Grčiji. Skupno plačilo banke Piraeus za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti je bilo 524 milijonov EUR. Zlasti je bilo dogovorjeno, da bo banka Piraeus plačala 237 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Bank of Cyprus, 258 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Cyprus Popular Bank in 29 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Hellenic Bank. |
| --- | --- |

(76)

GSFS je 22. marca 2013 privolil, da banka Piraeus prevzame posle treh ciprskih bank v Grčiji. Skupno plačilo banke Piraeus za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti je bilo 524 milijonov EUR. Zlasti je bilo dogovorjeno, da bo banka Piraeus plačala 237 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Bank of Cyprus, 258 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Cyprus Popular Bank in 29 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Hellenic Bank.

| (77) | GSFS je junija 2013 v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (42) v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR za kritje nakupne cene, ki jo je plačala banka Piraeus. |
| --- | --- |

(77)

GSFS je junija 2013 v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (42) v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR za kritje nakupne cene, ki jo je plačala banka Piraeus.

2.2.4   Prevzem banke MBG

| (78) | Banka MBG je bila ustanovljena leta 2000. Na dan 31. decembra 2012 je imela 119 podružnic in 1 174 zaposlenih (43). |
| --- | --- |

(78)

Banka MBG je bila ustanovljena leta 2000. Na dan 31. decembra 2012 je imela 119 podružnic in 1 174 zaposlenih (43).

| (79) | Banka Piraeus je 22. aprila 2013 podpisala dokončni dogovor z banko BCP v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus. |
| --- | --- |

(79)

Banka Piraeus je 22. aprila 2013 podpisala dokončni dogovor z banko BCP v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus.

| (80) | V skladu z navedenim dogovorom bi banka BCP prispevala 400 milijonov EUR k regulatorni dokapitalizaciji banke MBG (od katerih je banka BCP 139 milijonov EUR prispevala že decembra 2012) s pretvorbo podrejenih in prednostnih posojil banke BCP v lastniški kapital banke MBG. Poleg tega bi banka MBG vse financiranje, ki ji ga je v preteklosti zagotovila banka BCP, vrnila v dveh obrokih: 650 milijonov EUR bi plačala na datum sklenitve posla, znesek v višini približno 250 milijonov EUR pa bi plačala v šestih mesecih od sklenitve posla. Nazadnje, banka BCP bi prispevala 400 milijonov EUR k dokapitalizaciji banke Piraeus na podlagi zasebnega plasiranja z izključitvijo predkupnih pravic. Banka Piraeus bi nato v celoti dokapitalizirano banko MBG prevzela za 1 milijon EUR. |
| --- | --- |

(80)

V skladu z navedenim dogovorom bi banka BCP prispevala 400 milijonov EUR k regulatorni dokapitalizaciji banke MBG (od katerih je banka BCP 139 milijonov EUR prispevala že decembra 2012) s pretvorbo podrejenih in prednostnih posojil banke BCP v lastniški kapital banke MBG. Poleg tega bi banka MBG vse financiranje, ki ji ga je v preteklosti zagotovila banka BCP, vrnila v dveh obrokih: 650 milijonov EUR bi plačala na datum sklenitve posla, znesek v višini približno 250 milijonov EUR pa bi plačala v šestih mesecih od sklenitve posla. Nazadnje, banka BCP bi prispevala 400 milijonov EUR k dokapitalizaciji banke Piraeus na podlagi zasebnega plasiranja z izključitvijo predkupnih pravic. Banka Piraeus bi nato v celoti dokapitalizirano banko MBG prevzela za 1 milijon EUR.

| (81) | Banka Piraeus je 19. junija 2013 sporočila, da je prevzem banke MBG končan. |
| --- | --- |

(81)

Banka Piraeus je 19. junija 2013 sporočila, da je prevzem banke MBG končan.

2.2.5   Pregled skupnega učinka prevzemov

| (82) | Preglednica 7 vsebuje pregled učinka zaporednih prevzemov na velikost in obliko banke Piraeus v Grčiji (nobeden od prevzetih subjektov ni vključeval tuje aktive, razen prenesenih dejavnosti banke ATE, ki so vključevale majhna romunska sredstva). Zaradi teh prevzemov ima banka Piraeus zdaj največji tržni delež na grškem trgu vlog in posojil.

  Preglednica 7


  Učinek zaporednih prevzemov na velikost banke Piraeus v Grčiji












  31.12.2012
  Samo Grčija | Stanje same banke Piraeus | ATE | Geniki | Ciprske banke | MBG | NOVA SKUPINA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruto posojila | 27 727 | 12 200 | 3 308 | 24 194 | 4 710 | 72 138 |
| delež nove skupine | 38 % | 17 % | 5 % | 34 % | 7 % | 100 % |
| Neto posojila | 24 811 | 11 527 | 1 909 | 19 481 | 4 236 | 61 964 |
| delež nove skupine | 40 % | 19 % | 3 % | 31 % | 7 % | 100 % |
| Vloge | 15 412 | 14 986 | 2 014 | 14 427 | 2 912 | 49 752 |
| delež nove skupine | 31 % | 30 % | 4 % | 29 % | 6 % | 100 % |
| Zaposleni | 5 926 | 5 019 | 1 420 | 5 268 | 1 186 | 18 819 |
| delež nove skupine | 31 % | 27 % | 8 % | 28 % | 6 % | 100 % |
| Podružnice | 325 | 460 | 104 | 307 | 120 | 1 316 |
| delež nove skupine | 25 % | 35 % | 8 % | 23 % | 9 % | 100 % |
| Vir: | Podatki, ki jih je 10. junija 2014 predložila banka Piraeus. |

(82)

Preglednica 7 vsebuje pregled učinka zaporednih prevzemov na velikost in obliko banke Piraeus v Grčiji (nobeden od prevzetih subjektov ni vključeval tuje aktive, razen prenesenih dejavnosti banke ATE, ki so vključevale majhna romunska sredstva). Zaradi teh prevzemov ima banka Piraeus zdaj največji tržni delež na grškem trgu vlog in posojil.

Preglednica 7

Učinek zaporednih prevzemov na velikost banke Piraeus v Grčiji

31.12.2012

Samo Grčija

Stanje same banke Piraeus

ATE

Geniki

Ciprske banke

MBG

NOVA SKUPINA

Bruto posojila

27 727

12 200

3 308

24 194

4 710

72 138

delež nove skupine

38 %

17 %

5 %

34 %

7 %

100 %

Neto posojila

24 811

11 527

1 909

19 481

4 236

61 964

delež nove skupine

40 %

19 %

3 %

31 %

7 %

100 %

Vloge

15 412

14 986

2 014

14 427

2 912

49 752

delež nove skupine

31 %

30 %

4 %

29 %

6 %

100 %

Zaposleni

5 926

5 019

1 420

5 268

1 186

18 819

delež nove skupine

31 %

27 %

8 %

28 %

6 %

100 %

Podružnice

325

460

104

307

120

1 316

delež nove skupine

25 %

35 %

8 %

23 %

9 %

100 %

Vir:

Podatki, ki jih je 10. junija 2014 predložila banka Piraeus.

2.3   UKREPI POMOČI

2.3.1   Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus na podlagi programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)

| (83) | Banka Piraeus je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela več oblik pomoči, in sicer na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. |
| --- | --- |

(83)

Banka Piraeus je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela več oblik pomoči, in sicer na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.

2.3.1.1   Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)

| (84) | Banka Piraeus je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Banka Piraeus je leta 2010 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija je banki Piraeus posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Ob koncu marca 2014 je bil neporavnani znesek državnih obveznic 1 024 milijonov EUR (44). |
| --- | --- |

(84)

Banka Piraeus je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Banka Piraeus je leta 2010 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija je banki Piraeus posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Ob koncu marca 2014 je bil neporavnani znesek državnih obveznic 1 024 milijonov EUR (44).

| (85) | Grški organi so v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, ki so ga Komisiji predložili 25. junija 2014, zaprosili za dovoljenje za nadaljnje izdajanje jamstev in posojanje državnih obveznic banki Piraeus na podlagi programa pomoči grškim bankam v obdobju prestrukturiranja, če bi nastala potreba po taki likvidnostni podpori, čeprav ni pričakovati, da se bo to zgodilo. |
| --- | --- |

(85)

Grški organi so v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, ki so ga Komisiji predložili 25. junija 2014, zaprosili za dovoljenje za nadaljnje izdajanje jamstev in posojanje državnih obveznic banki Piraeus na podlagi programa pomoči grškim bankam v obdobju prestrukturiranja, če bi nastala potreba po taki likvidnostni podpori, čeprav ni pričakovati, da se bo to zgodilo.

2.3.1.2   Državna dokapitalizacija, odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)

| (86) | Banka Piraeus je maja 2009 in decembra 2011 od Grčije na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam prejela kapitalska vložka v višini 370 milijonov EUR oziroma 380 milijonov EUR, kar skupaj znaša 750 milijonov EUR (ukrep A) in ustreza približno 2,1 % tveganju prilagojene aktive (v nadaljnjem besedilu: RWA) (45) banke Piraeus v tistem času. |
| --- | --- |

(86)

Banka Piraeus je maja 2009 in decembra 2011 od Grčije na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam prejela kapitalska vložka v višini 370 milijonov EUR oziroma 380 milijonov EUR, kar skupaj znaša 750 milijonov EUR (ukrep A) in ustreza približno 2,1 % tveganju prilagojene aktive (v nadaljnjem besedilu: RWA) (45) banke Piraeus v tistem času.

| (87) | Dokapitalizacija je bila izvedena v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, s kuponom z nominalno obrestno mero 10 % in petletno ročnostjo. |
| --- | --- |

(87)

Dokapitalizacija je bila izvedena v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, s kuponom z nominalno obrestno mero 10 % in petletno ročnostjo.

| (88) | Banka Piraeus je prednostne delnice odkupila 22. maja 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 52. |
| --- | --- |

(88)

Banka Piraeus je prednostne delnice odkupila 22. maja 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 52.

2.3.2   ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (89) | ELA je izreden ukrep, ki solventni finančni instituciji, ki se srečuje z začasnimi likvidnostnimi težavami, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, ne da bi taka operacija bila del enotne monetarne politike. Obrestna mera, ki jo finančna institucija plača za ELA, je za [...] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke. |
| --- | --- |

(89)

ELA je izreden ukrep, ki solventni finančni instituciji, ki se srečuje z začasnimi likvidnostnimi težavami, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, ne da bi taka operacija bila del enotne monetarne politike. Obrestna mera, ki jo finančna institucija plača za ELA, je za [...] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.

| (90) | Za program ELA je odgovorna Banka Grčije, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, povezana z zagotavljanjem ELA, nosi Banka Grčije (46). Grčija je Banki Grčije odobrila državno jamstvo za celotni znesek ELA, ki ga je odobrila Banka Grčije. Minister za finance lahko na podlagi člena 50(7) zakona št. 3943/2011, s katerim je bil spremenjen člen 65(1) zakona št. 2362/1995, odobri jamstva v imenu države za Banko Grčije, da se zavarujejo terjatve Banke Grčije do kreditnih institucij. Banke, upravičene do ELA, morajo državi plačati premijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. |
| --- | --- |

(90)

Za program ELA je odgovorna Banka Grčije, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, povezana z zagotavljanjem ELA, nosi Banka Grčije (46). Grčija je Banki Grčije odobrila državno jamstvo za celotni znesek ELA, ki ga je odobrila Banka Grčije. Minister za finance lahko na podlagi člena 50(7) zakona št. 3943/2011, s katerim je bil spremenjen člen 65(1) zakona št. 2362/1995, odobri jamstva v imenu države za Banko Grčije, da se zavarujejo terjatve Banke Grčije do kreditnih institucij. Banke, upravičene do ELA, morajo državi plačati premijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk.

| (91) | Banka Piraeus je 31. decembra 2011 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 11,64 milijarde EUR, medtem ko je 31. decembra 2012 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 31,4 milijarde EUR (47). Po močnem upadu leta 2013 je banka Piraeus na koncu tega leta prejela samo 750 milijonov EUR ELA z državnim jamstvom. |
| --- | --- |

(91)

Banka Piraeus je 31. decembra 2011 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 11,64 milijarde EUR, medtem ko je 31. decembra 2012 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 31,4 milijarde EUR (47). Po močnem upadu leta 2013 je banka Piraeus na koncu tega leta prejela samo 750 milijonov EUR ELA z državnim jamstvom.

2.3.3   Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus prek GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4)

| (92) | Banka Piraeus je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je odobril GSFS. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

  Preglednica 8


  Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus prek GSFS | Prva premostitvena dokapitalizacija – maj 2012
  (v milijonih EUR) | Druga premostitvena dokapitalizacija – december 2012
  (v milijonih EUR) | Pismo o zavezi – december 2012
  (v milijonih EUR) | Udeležba v dokapitalizaciji iz maja 2013
  (v milijonih EUR) (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrep | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Znesek
  (v milijonih EUR) | 4 700 | 1 553 | 1 082 | 5 891 |

(92)

Banka Piraeus je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je odobril GSFS. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.

Preglednica 8

Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus prek GSFS

Prva premostitvena dokapitalizacija – maj 2012

(v milijonih EUR)

Druga premostitvena dokapitalizacija – december 2012

(v milijonih EUR)

Pismo o zavezi – december 2012

(v milijonih EUR)

Udeležba v dokapitalizaciji iz maja 2013

(v milijonih EUR) (48)

Ukrep

B1

B2

B3

B4

Znesek

(v milijonih EUR)

4 700

1 553

1 082

5 891

2.3.3.1   Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)

| (93) | Uvodne izjave 14 do 33 sklepa o začetku postopka Piraeus vsebujejo podroben opis prve premostitvene dokapitalizacije iz maja 2012 (ukrep B1). V tem oddelku so predstavljeni ozadje in glavne lastnosti navedenega ukrepa. |
| --- | --- |

(93)

Uvodne izjave 14 do 33 sklepa o začetku postopka Piraeus vsebujejo podroben opis prve premostitvene dokapitalizacije iz maja 2012 (ukrep B1). V tem oddelku so predstavljeni ozadje in glavne lastnosti navedenega ukrepa.

| (94) | GSFS je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala v višini do 5 milijard EUR. |
| --- | --- |

(94)

GSFS je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala v višini do 5 milijard EUR.

| (95) | GSFS je na podlagi ukrepa B1 maja 2012 na banko Piraeus prenesel obveznice EFSF v višini 4,7 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji iz zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi GSFS (v nadaljnjem besedilu: zakon o GSFS). Komisija je v uvodni izjavi 53 sklepa o začetku postopka Piraeus ugotovila: „Premostitvena dokapitalizacija, končana 28. maja 2012, pomeni izpolnitev obveznosti iz pisma o zavezi in torej nadaljevanje iste pomoči.“ Oba zneska, tj. znesek, naveden v pismu o zavezi, in znesek prve premostitvene dokapitalizacije, je izračunala Banka Grčije za zagotovitev, da bo banka Piraeus na dan 31. decembra 2011, tj. datum retroaktivnega knjiženja premostitvene dokapitalizacije v izkaze banke Piraeus, dosegla 8-odstotni količnik celotnega kapitala. Kot je razvidno iz preglednice 3, je ukrep B1 kril le del celotnih kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012. Banka Piraeus naj bi kapital zbrala s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa je bila namenjena le ohranjanju upravičenosti banke do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo navedeno povečanje kapitala. |
| --- | --- |

(95)

GSFS je na podlagi ukrepa B1 maja 2012 na banko Piraeus prenesel obveznice EFSF v višini 4,7 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji iz zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi GSFS (v nadaljnjem besedilu: zakon o GSFS). Komisija je v uvodni izjavi 53 sklepa o začetku postopka Piraeus ugotovila: „Premostitvena dokapitalizacija, končana 28. maja 2012, pomeni izpolnitev obveznosti iz pisma o zavezi in torej nadaljevanje iste pomoči.“ Oba zneska, tj. znesek, naveden v pismu o zavezi, in znesek prve premostitvene dokapitalizacije, je izračunala Banka Grčije za zagotovitev, da bo banka Piraeus na dan 31. decembra 2011, tj. datum retroaktivnega knjiženja premostitvene dokapitalizacije v izkaze banke Piraeus, dosegla 8-odstotni količnik celotnega kapitala. Kot je razvidno iz preglednice 3, je ukrep B1 kril le del celotnih kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012. Banka Piraeus naj bi kapital zbrala s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa je bila namenjena le ohranjanju upravičenosti banke do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo navedeno povečanje kapitala.

| (96) | Za obdobje od datuma prve premostitvene dokapitalizacije do datuma pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge zamenljive finančne instrumente je bilo v sporazumu za obdobje pred vpisom med banko Piraeus in GSFS določeno, da mora banka Piraeus GSFS plačati 1-odstotno letno provizijo na nominalno vrednost obveznic EFSF ter da se bodo kakršna koli izplačila kuponov in natečene obresti na obveznice EFSF za navedeno obdobje štele za dodatni kapitalski prispevek GSFS banki Piraeus (49). |
| --- | --- |

(96)

Za obdobje od datuma prve premostitvene dokapitalizacije do datuma pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge zamenljive finančne instrumente je bilo v sporazumu za obdobje pred vpisom med banko Piraeus in GSFS določeno, da mora banka Piraeus GSFS plačati 1-odstotno letno provizijo na nominalno vrednost obveznic EFSF ter da se bodo kakršna koli izplačila kuponov in natečene obresti na obveznice EFSF za navedeno obdobje štele za dodatni kapitalski prispevek GSFS banki Piraeus (49).

2.3.3.2   Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)

| (97) | Banka Piraeus je jeseni 2012 zabeležila dodatne izgube. Njen kapital je bil torej znova manjši od minimalnih kapitalskih zahtev, da bi ostala upravičena do refinanciranja ECB. |
| --- | --- |

(97)

Banka Piraeus je jeseni 2012 zabeležila dodatne izgube. Njen kapital je bil torej znova manjši od minimalnih kapitalskih zahtev, da bi ostala upravičena do refinanciranja ECB.

| (98) | Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. GSFS je 20. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila znova plačana s prenosom obveznic EFSF na banko Piraeus. |
| --- | --- |

(98)

Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. GSFS je 20. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila znova plačana s prenosom obveznic EFSF na banko Piraeus.

2.3.3.3   Pismo o zavezi z dne 20. decembra 2012 (ukrep B3)

| (99) | Poleg druge premostitvene dokapitalizacije je GSFS 20. decembra 2012 banki Piraeus izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju njenega delniškega kapitala in zamenljivih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (ukrep B3). |
| --- | --- |

(99)

Poleg druge premostitvene dokapitalizacije je GSFS 20. decembra 2012 banki Piraeus izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju njenega delniškega kapitala in zamenljivih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (ukrep B3).

| (100) | Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatni znesek, obljubljen decembra 2012 (ukrep B3), so pomenili, da se je GSFS zavezal, da bo kril celotne kapitalske potrebe, opredeljene na podlagi stresnega testa iz leta 2012 (7 335 milijonov EUR (50)). |
| --- | --- |

(100)

Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatni znesek, obljubljen decembra 2012 (ukrep B3), so pomenili, da se je GSFS zavezal, da bo kril celotne kapitalske potrebe, opredeljene na podlagi stresnega testa iz leta 2012 (7 335 milijonov EUR (50)).

2.3.3.4   Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4) in delno odplačilo ukrepov B1 in B2

| (101) | 23. aprila 2013 je bilo na skupščini delničarjev banke Piraeus odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 8 429 milijonov EUR (51). Navedeni znesek je bil izračunan kot vsota:






  (i) | 7 335 milijonov EUR za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012; od tega je GSFS vpisal 5 891 milijonov EUR (ukrep B4), zasebni vlagatelji pa 1 444 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(101)

23. aprila 2013 je bilo na skupščini delničarjev banke Piraeus odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 8 429 milijonov EUR (51). Navedeni znesek je bil izračunan kot vsota:

(i)

7 335 milijonov EUR za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012; od tega je GSFS vpisal 5 891 milijonov EUR (ukrep B4), zasebni vlagatelji pa 1 444 milijonov EUR;

| (ii) | 570 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje regulatornih kapitalskih zahtev, ki so nastale zaradi prevzema poslov banke ATE, kot se je zavezal julija 2012; Komisija je navedeni ukrep ocenila v sklepu o likvidaciji banke ATE in ugotovila, da ni pomenil pomoči za banko Piraeus; |
| --- | --- |

(ii)

570 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje regulatornih kapitalskih zahtev, ki so nastale zaradi prevzema poslov banke ATE, kot se je zavezal julija 2012; Komisija je navedeni ukrep ocenila v sklepu o likvidaciji banke ATE in ugotovila, da ni pomenil pomoči za banko Piraeus;

| (iii) | 524 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje kapitalskih potreb, ki so nastale zaradi plačila nakupne cene za grške posle treh ciprskih bank; ta del povečanja kapitala pomeni ukrep C (52). |
| --- | --- |

(iii)

524 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje kapitalskih potreb, ki so nastale zaradi plačila nakupne cene za grške posle treh ciprskih bank; ta del povečanja kapitala pomeni ukrep C (52).

| (102) | Cena novih delnic je bila določena na 1,70 EUR na delnico, kar ustreza 50 % povprečne cene delnice, tehtane glede na obseg trgovanja, v 50 trgovalnih dneh pred njeno določitvijo. |
| --- | --- |

(102)

Cena novih delnic je bila določena na 1,70 EUR na delnico, kar ustreza 50 % povprečne cene delnice, tehtane glede na obseg trgovanja, v 50 trgovalnih dneh pred njeno določitvijo.

| (103) | Upravni odbor banke Piraeus je 3. junija 2013 napovedal izdajo 3 888 268 914 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,70 EUR na delnico (53). Banka Piraeus je 28. junija 2013 sporočila (54), da je upravni odbor potrdil celotno plačilo skupnega povečanja delniškega kapitala v skupnem znesku 8 429 milijonov EUR, vključno s premijskimi zneski. |
| --- | --- |

(103)

Upravni odbor banke Piraeus je 3. junija 2013 napovedal izdajo 3 888 268 914 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,70 EUR na delnico (53). Banka Piraeus je 28. junija 2013 sporočila (54), da je upravni odbor potrdil celotno plačilo skupnega povečanja delniškega kapitala v skupnem znesku 8 429 milijonov EUR, vključno s premijskimi zneski.

| (104) | Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je znašala 1 444 milijonov EUR (55). Navedeni znesek vključuje udeležbo banke BCP, kot je opisano v uvodni izjavi 80. |
| --- | --- |

(104)

Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je znašala 1 444 milijonov EUR (55). Navedeni znesek vključuje udeležbo banke BCP, kot je opisano v uvodni izjavi 80.

| (105) | Udeležba GSFS v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je torej znašala 6 985 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(105)

Udeležba GSFS v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je torej znašala 6 985 milijonov EUR.

| (106) | GSFS je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal glavni delničar banke Piraeus z 81-odstotnim deležem (56). GSFS je izdal nakupne bone in zasebnim vlagateljem dodelil en nakupni bon za vsako vpisano delnico brez plačila (57). Vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Prvi izvršilni datum je bil 2. januar 2014, nato pa se lahko nakupni boni izvršujejo vsakih šest mesecev do 2. januarja 2018. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni v višini 1,70 EUR, povečani za letno obrestno mero (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev) (58). |
| --- | --- |

(106)

GSFS je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal glavni delničar banke Piraeus z 81-odstotnim deležem (56). GSFS je izdal nakupne bone in zasebnim vlagateljem dodelil en nakupni bon za vsako vpisano delnico brez plačila (57). Vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Prvi izvršilni datum je bil 2. januar 2014, nato pa se lahko nakupni boni izvršujejo vsakih šest mesecev do 2. januarja 2018. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni v višini 1,70 EUR, povečani za letno obrestno mero (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev) (58).

| (107) | Zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov. Poleg tega se bo vsaka taka prilagoditev izvedla naknadno in samo do zneska ustvarjenega prihodka od prodaje predkupnih pravic GSFS. Prilagoditev ni predvidena v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice. |
| --- | --- |

(107)

Zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov. Poleg tega se bo vsaka taka prilagoditev izvedla naknadno in samo do zneska ustvarjenega prihodka od prodaje predkupnih pravic GSFS. Prilagoditev ni predvidena v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice.

2.3.4   Ukrepi pomoči za prevzeta podjetja (ukrep C)

2.3.4.1   Ukrepi pomoči za banko ATE

| (108) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 58, je banka ATE v času sklepa o prestrukturiranju banke ATE že izkoristila ukrepe pomoči. |
| --- | --- |

(108)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 58, je banka ATE v času sklepa o prestrukturiranju banke ATE že izkoristila ukrepe pomoči.

| (109) | Grška država je decembra 2011 banko ATE dokapitalizirala z 290 milijoni EUR. |
| --- | --- |

(109)

Grška država je decembra 2011 banko ATE dokapitalizirala z 290 milijoni EUR.

| (110) | Reševanje z dne 27. julija 2012, kot je opisano v uvodnih izjavah 62 in 63, je prav tako vključevalo dodatno podporo države. GSFS je banki Piraeus odobril obveznice EFSF v vrednosti 7 471 milijonov EUR za kritje likvidnostne vrzeli. GSFS se je tudi zavezal, da bo banko Piraeus dokapitaliziral v znesku 570 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(110)

Reševanje z dne 27. julija 2012, kot je opisano v uvodnih izjavah 62 in 63, je prav tako vključevalo dodatno podporo države. GSFS je banki Piraeus odobril obveznice EFSF v vrednosti 7 471 milijonov EUR za kritje likvidnostne vrzeli. GSFS se je tudi zavezal, da bo banko Piraeus dokapitaliziral v znesku 570 milijonov EUR.

| (111) | Pomoč, povezana s postopkom nakupa in prevzema, skupaj znaša 8 041 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(111)

Pomoč, povezana s postopkom nakupa in prevzema, skupaj znaša 8 041 milijonov EUR.

2.3.4.2   Ukrepi pomoči za grške posle treh ciprskih bank (ukrep C)

| (112) | Kot je že bilo navedeno v uvodnih izjavah 77 in 101, se je GSFS ob prevzemu grških poslov treh ciprskih bank zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil 524 milijonov EUR kapitala (ukrep C). Navedena zaveza je bila izpolnjena junija 2013 (59). |
| --- | --- |

(112)

Kot je že bilo navedeno v uvodnih izjavah 77 in 101, se je GSFS ob prevzemu grških poslov treh ciprskih bank zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil 524 milijonov EUR kapitala (ukrep C). Navedena zaveza je bila izpolnjena junija 2013 (59).

2.4   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

2.4.1   Domače poslovanje

| (113) | Banka Piraeus se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. |
| --- | --- |

(113)

Banka Piraeus se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji.

| (114) | Njen glavni cilj je obnoviti donosnost in uspešnost svojega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje vrsto ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže, ter ukrepe za izboljšanje njenega kapitalskega položaja in strukture bilance stanja. |
| --- | --- |

(114)

Njen glavni cilj je obnoviti donosnost in uspešnost svojega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje vrsto ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže, ter ukrepe za izboljšanje njenega kapitalskega položaja in strukture bilance stanja.

| (115) | Kar zadeva operativno učinkovitost, je banka Piraeus že začela izvajati obsežen program racionalizacije. |
| --- | --- |

(115)

Kar zadeva operativno učinkovitost, je banka Piraeus že začela izvajati obsežen program racionalizacije.

| (116) | Od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 je zmanjšala svojo fizično prisotnost v Grčiji za skupaj 322 podružnic, ob upoštevanju prestrukturiranja prevzetih subjektov po datumu prevzema. Banka Piraeus je leta 2014 ohranila ta ritem, pri čemer je v prvem polletju zaprla [...] podružnic.

  Preglednica 9


  Prestrukturiranje grške mreže podružnic od leta 2010 do prvega polletja 2014










  Obdobje | 2011 | 2012 | 2013 | 1. polletje 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupno število podružnic na začetku obdobja ali na datum prevzema | 360 | 918 | 1 316 | 1 037 |
| Od tega Piraeus | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ATE | [...] | [...] |
| Geniki | [...] | [...] |
| Ciprske podružnice | [...] | [...] | [...] |
| MBG | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj ob koncu obdobja | 346 | 889 | 1 037 | 899 |
| Skupno število zaprtih podružnic v obdobju | 14 | 29 | 279 | 138 |
| Vir: | Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012. |

(116)

Od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 je zmanjšala svojo fizično prisotnost v Grčiji za skupaj 322 podružnic, ob upoštevanju prestrukturiranja prevzetih subjektov po datumu prevzema. Banka Piraeus je leta 2014 ohranila ta ritem, pri čemer je v prvem polletju zaprla [...] podružnic.

Preglednica 9

Prestrukturiranje grške mreže podružnic od leta 2010 do prvega polletja 2014

Obdobje

2011

2012

2013

1. polletje 2014

Skupno število podružnic na začetku obdobja ali na datum prevzema

360

918

1 316

1 037

Od tega Piraeus

[...]

[...]

[...]

[...]

ATE

[...]

[...]

Geniki

[...]

[...]

Ciprske podružnice

[...]

[...]

[...]

MBG

[...]

[...]

[...]

Skupaj ob koncu obdobja

346

889

1 037

899

Skupno število zaprtih podružnic v obdobju

14

29

279

138

Vir:

Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012.

| (117) | Banka Piraeus je v obdobju 2011–2013 tudi zmanjšala skupno število zaposlenih v svojih bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji za 2 519 zaposlenih. Zlasti je bilo 2 114 odhodov opravljenih na podlagi sheme prostovoljnega izstopa, ki jo je izvedla banka Piraeus.

  Preglednica 10


  Zmanjšanje števila zaposlenih v obdobju 2010–2013









  Obdobje | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupno število zaposlenih na začetku obdobja ali na datum prevzema | 6 370 | 12 616 | 18 628 |
| Od tega Piraeus | [...] | [...] | [...] |
| ATE | [...] | [...] |
| Geniki | [...] | [...] |
| Ciprske podružnice | [...] | [...] | [...] |
| MBG | [...] | [...] | [...] |
| Skupaj ob koncu obdobja | 6 172 | 12 365 | 16 558 |
| Zmanjšanje števila zaposlenih | 198 | 251 | 2 070 |
| Vir: | Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012. |

(117)

Banka Piraeus je v obdobju 2011–2013 tudi zmanjšala skupno število zaposlenih v svojih bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji za 2 519 zaposlenih. Zlasti je bilo 2 114 odhodov opravljenih na podlagi sheme prostovoljnega izstopa, ki jo je izvedla banka Piraeus.

Preglednica 10

Zmanjšanje števila zaposlenih v obdobju 2010–2013

Obdobje

2011

2012

2013

Skupno število zaposlenih na začetku obdobja ali na datum prevzema

6 370

12 616

18 628

Od tega Piraeus

[...]

[...]

[...]

ATE

[...]

[...]

Geniki

[...]

[...]

Ciprske podružnice

[...]

[...]

[...]

MBG

[...]

[...]

[...]

Skupaj ob koncu obdobja

6 172

12 365

16 558

Zmanjšanje števila zaposlenih

198

251

2 070

Vir:

Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012.

| (118) | Banka Piraeus namerava v obdobju od decembra 2013 do konca leta 2017 v Grčiji dodatno zmanjšati število zaposlenih (s 16 558 na [...] zaposlenih) in velikost svoje mreže (s 1 037 na [...] podružnic) (60). [...] |
| --- | --- |

(118)

Banka Piraeus namerava v obdobju od decembra 2013 do konca leta 2017 v Grčiji dodatno zmanjšati število zaposlenih (s 16 558 na [...] zaposlenih) in velikost svoje mreže (s 1 037 na [...] podružnic) (60). [...]

| (119) | Povečana učinkovitost v smislu podružnic in osebja bo prispevala k znižanju skupnih stroškov grških dejavnosti banke Piraeus za [...] % s 1 394 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2013 na [...] milijonov EUR (61) leta 2017 (62). Posledično bi moralo pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških dejavnosti pasti pod [...] % ob koncu obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(119)

Povečana učinkovitost v smislu podružnic in osebja bo prispevala k znižanju skupnih stroškov grških dejavnosti banke Piraeus za [...] % s 1 394 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2013 na [...] milijonov EUR (61) leta 2017 (62). Posledično bi moralo pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških dejavnosti pasti pod [...] % ob koncu obdobja prestrukturiranja.

| (120) | V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo banka Piraeus znižala svoje stroške financiranja, kar je ključno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Banka Piraeus pričakuje, da bo lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge glede na stabilnejše razmere ter zlasti pričakovano stabilizacijo in okrevanje grškega gospodarstva, katerega rast se znova pričakuje od leta 2014 naprej. Razmiki za vloge naj bi se v Grčiji zmanjšali (63). Navedeno zmanjšanje razmikov naj bi bilo doseženo predvsem s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Prav tako se bo odvisnost banke Piraeus od ELA in širšega financiranja iz Eurosistema zmanjšala z več kot 45 % njenih celotnih sredstev v letu 2012 na manj kot [...] % leta 2017 (64). |
| --- | --- |

(120)

V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo banka Piraeus znižala svoje stroške financiranja, kar je ključno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Banka Piraeus pričakuje, da bo lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge glede na stabilnejše razmere ter zlasti pričakovano stabilizacijo in okrevanje grškega gospodarstva, katerega rast se znova pričakuje od leta 2014 naprej. Razmiki za vloge naj bi se v Grčiji zmanjšali (63). Navedeno zmanjšanje razmikov naj bi bilo doseženo predvsem s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Prav tako se bo odvisnost banke Piraeus od ELA in širšega financiranja iz Eurosistema zmanjšala z več kot 45 % njenih celotnih sredstev v letu 2012 na manj kot [...] % leta 2017 (64).

| (121) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo banka Piraeus okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2017 zmanjšalo na [...] % (s 114 % leta 2013 (65)), njena kapitalska ustreznost pa se bo dodatno izboljšala. |
| --- | --- |

(121)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo banka Piraeus okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2017 zmanjšalo na [...] % (s 114 % leta 2013 (65)), njena kapitalska ustreznost pa se bo dodatno izboljšala.

| (122) | Druga prednostna naloga banke Piraeus je upravljanje slabih posojil (v nadaljevanju: NPL). Banka Piraeus bo izboljšala svoje kreditne postopke v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovanje in zmanjšanje limitov) in upravljanjem NPL. Stopnja NPL bo leta [...] dosegla skoraj [...] %, nato pa se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi znašala približno [...] % (66). Stroški tveganja (izgube zaradi oslabitve posojil) se bodo znižali s skoraj 2 milijard EUR leta 2013 na manj kot [...] milijonov EUR leta 2018 (67). |
| --- | --- |

(122)

Druga prednostna naloga banke Piraeus je upravljanje slabih posojil (v nadaljevanju: NPL). Banka Piraeus bo izboljšala svoje kreditne postopke v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovanje in zmanjšanje limitov) in upravljanjem NPL. Stopnja NPL bo leta [...] dosegla skoraj [...] %, nato pa se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi znašala približno [...] % (66). Stroški tveganja (izgube zaradi oslabitve posojil) se bodo znižali s skoraj 2 milijard EUR leta 2013 na manj kot [...] milijonov EUR leta 2018 (67).

| (123) | Izboljšanje operativne učinkovitosti, povečanje neto obrestne marže in znižanje stroškov tveganja bodo banki Piraeus omogočili, da bo v Grčiji donosna od leta [...] naprej. Banka Piraeus predvideva, da bo njen dobiček pri domačih dejavnostih leta 2018 presegel [...] milijard EUR. |
| --- | --- |

(123)

Izboljšanje operativne učinkovitosti, povečanje neto obrestne marže in znižanje stroškov tveganja bodo banki Piraeus omogočili, da bo v Grčiji donosna od leta [...] naprej. Banka Piraeus predvideva, da bo njen dobiček pri domačih dejavnostih leta 2018 presegel [...] milijard EUR.

2.4.2   Mednarodne bančne dejavnosti

| (124) | Banka Piraeus je za izboljšanje donosnosti svojih tujih dejavnosti že začela izvajati program bistvenega znižanja stroškov v mednarodni mreži. Od konca leta 2011 do marca 2014 se je število zaposlenih zmanjšalo za 10 %, tj. s 6 634 na 5 948, število podružnic pa za 18 %, tj. s 499 na 410 (68). Poenostavljena je bila tudi struktura njenega mednarodnega portfelja, da bi se zmanjšala stroškovna podlaga (69). |
| --- | --- |

(124)

Banka Piraeus je za izboljšanje donosnosti svojih tujih dejavnosti že začela izvajati program bistvenega znižanja stroškov v mednarodni mreži. Od konca leta 2011 do marca 2014 se je število zaposlenih zmanjšalo za 10 %, tj. s 6 634 na 5 948, število podružnic pa za 18 %, tj. s 499 na 410 (68). Poenostavljena je bila tudi struktura njenega mednarodnega portfelja, da bi se zmanjšala stroškovna podlaga (69).

| (125) | V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po zmanjšanju odvisnosti tujih hčerinskih družb od grške matične družbe, kar zadeva njihove potrebe po financiranju, ter po nadaljnji zaščiti kapitalskega položaja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(125)

V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po zmanjšanju odvisnosti tujih hčerinskih družb od grške matične družbe, kar zadeva njihove potrebe po financiranju, ter po nadaljnji zaščiti kapitalskega položaja banke Piraeus.

| (126) | Banka Piraeus je septembra 2012 prodala svojo ameriško hčerinsko družbo, ki je predstavljala približno 0,7 milijarde EUR njenih sredstev (13 podružnic in 158 zaposlenih). |
| --- | --- |

(126)

Banka Piraeus je septembra 2012 prodala svojo ameriško hčerinsko družbo, ki je predstavljala približno 0,7 milijarde EUR njenih sredstev (13 podružnic in 158 zaposlenih).

| (127) | Banka Piraeus bo zmanjšala svojo izpostavljenost tuji aktivi na [...] milijard EUR konec junija 2018. Ta številka pomeni zmanjšanje za [...] % (70) v primerjavi s koncem leta 2012 (71). |
| --- | --- |

(127)

Banka Piraeus bo zmanjšala svojo izpostavljenost tuji aktivi na [...] milijard EUR konec junija 2018. Ta številka pomeni zmanjšanje za [...] % (70) v primerjavi s koncem leta 2012 (71).

| (128) | Zmanjšanje tuje aktive bo nekoliko manjše – na [...] milijard EUR – v primeru [...] (72). V navedenem primeru bo zmanjšanje tuje aktive znašalo [...] % v primerjavi s koncem leta 2012. |
| --- | --- |

(128)

Zmanjšanje tuje aktive bo nekoliko manjše – na [...] milijard EUR – v primeru [...] (72). V navedenem primeru bo zmanjšanje tuje aktive znašalo [...] % v primerjavi s koncem leta 2012.

| (129) | Vendar se lahko banka Piraeus, namesto da bi izpolnila zgoraj navedeno omejitev skupnih sredstev konec junija 2018, odloči za odprodajo [...] (73). V takem primeru ohranjene dejavnosti ne bodo pomenile več kot [...] % skupnih tujih dejavnosti banke Piraeus ob koncu leta 2012. |
| --- | --- |

(129)

Vendar se lahko banka Piraeus, namesto da bi izpolnila zgoraj navedeno omejitev skupnih sredstev konec junija 2018, odloči za odprodajo [...] (73). V takem primeru ohranjene dejavnosti ne bodo pomenile več kot [...] % skupnih tujih dejavnosti banke Piraeus ob koncu leta 2012.

| (130) | Banka Piraeus bo zmanjšala svoje skupno financiranje za tuje hčerinske družbe. |
| --- | --- |

(130)

Banka Piraeus bo zmanjšala svoje skupno financiranje za tuje hčerinske družbe.

2.4.3   Zbiranje zasebnega kapitala ter prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov

| (131) | Banka Piraeus je zbrala velike količine kapitala na trgu in s tem zmanjšala državno pomoč, ki jo je potrebovala. |
| --- | --- |

(131)

Banka Piraeus je zbrala velike količine kapitala na trgu in s tem zmanjšala državno pomoč, ki jo je potrebovala.

| (132) | Prvič, banka Piraeus je nekaj zasebnega kapitala zbrala leta 2011 z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa v višini 807 milijonov EUR (74). Kot je navedeno v uvodni izjavi 104, je banka Piraeus uspela tudi zbrati kapital zasebnih vlagateljev na podlagi dokapitalizacije iz pomladi 2013. Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 se je tudi zelo zmanjšal delež prejšnjih delničarjev, saj je GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 imel 81 % delnic banke Piraeus, novi vlagatelji 17 %, prejšnjim delničarjem pa je ostal le 2-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008. |
| --- | --- |

(132)

Prvič, banka Piraeus je nekaj zasebnega kapitala zbrala leta 2011 z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa v višini 807 milijonov EUR (74). Kot je navedeno v uvodni izjavi 104, je banka Piraeus uspela tudi zbrati kapital zasebnih vlagateljev na podlagi dokapitalizacije iz pomladi 2013. Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 se je tudi zelo zmanjšal delež prejšnjih delničarjev, saj je GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 imel 81 % delnic banke Piraeus, novi vlagatelji 17 %, prejšnjim delničarjem pa je ostal le 2-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.

| (133) | Banka Piraeus je aprila 2014 na trgu zbrala 1 750 milijonov EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in odplačilo prednostnih delnic, ki jih je imela Grčija. Nove delnice so bile izdane po ceni 1,7 EUR, tj. ceni, ki jo je plačal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. |
| --- | --- |

(133)

Banka Piraeus je aprila 2014 na trgu zbrala 1 750 milijonov EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in odplačilo prednostnih delnic, ki jih je imela Grčija. Nove delnice so bile izdane po ceni 1,7 EUR, tj. ceni, ki jo je plačal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.

| (134) | Poleg tega je banka Piraeus ustvarila kapital z odkupom svojih hibridnih in podrejenih dolžniških instrumentov po diskontirani nominalni vrednosti. Banka Piraeus je marca 2012 ponudila odkup nekaterih hibridnih instrumentov in instrumentov nižjega drugega reda. Cena, ki je bila določena na podlagi tržne vrednosti in je vključevala premijo največ desetih odstotnih točk, je bila določena na 37 % nominalne vrednosti za hibridni instrument in 50 % nominalne vrednosti za instrument nižjega drugega reda. Stopnji udeležbe sta bili 52,8 % oziroma 18,2 %. Banka Piraeus je maja 2013 začela izvajati dodatno upravljanje obveznosti za odkup 321 milijonov EUR nedospelih vrednostnih papirjev. Stopnja udeležbe je bila 20 %. Z navedenimi zaporednimi odkupi je bil dosežen skupni kapitalski prirast v višini približno 120 milijonov EUR (75). |
| --- | --- |

(134)

Poleg tega je banka Piraeus ustvarila kapital z odkupom svojih hibridnih in podrejenih dolžniških instrumentov po diskontirani nominalni vrednosti. Banka Piraeus je marca 2012 ponudila odkup nekaterih hibridnih instrumentov in instrumentov nižjega drugega reda. Cena, ki je bila določena na podlagi tržne vrednosti in je vključevala premijo največ desetih odstotnih točk, je bila določena na 37 % nominalne vrednosti za hibridni instrument in 50 % nominalne vrednosti za instrument nižjega drugega reda. Stopnji udeležbe sta bili 52,8 % oziroma 18,2 %. Banka Piraeus je maja 2013 začela izvajati dodatno upravljanje obveznosti za odkup 321 milijonov EUR nedospelih vrednostnih papirjev. Stopnja udeležbe je bila 20 %. Z navedenimi zaporednimi odkupi je bil dosežen skupni kapitalski prirast v višini približno 120 milijonov EUR (75).

2.5   ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV

| (135) | Grčija se je 25. junija 2014 zavezala, da bodo banka Piraeus in njene hčerinske družbe izvedle načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen istega dne, in navedla dodatne zaveze v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, ki so v prilogi, so povzete v tem oddelku. |
| --- | --- |

(135)

Grčija se je 25. junija 2014 zavezala, da bodo banka Piraeus in njene hčerinske družbe izvedle načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen istega dne, in navedla dodatne zaveze v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, ki so v prilogi, so povzete v tem oddelku.

| (136) | Prvič, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus prestrukturirala svoje komercialne dejavnosti v Grčiji, pri čemer je določila največje število podružnic in zaposlenih na dan 31. decembra 2017 v Grčiji ter tudi najvišji znesek skupnih stroškov za grške dejavnosti v letu 2017 (76). |
| --- | --- |

(136)

Prvič, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus prestrukturirala svoje komercialne dejavnosti v Grčiji, pri čemer je določila največje število podružnic in zaposlenih na dan 31. decembra 2017 v Grčiji ter tudi najvišji znesek skupnih stroškov za grške dejavnosti v letu 2017 (76).

| (137) | Grčija se je zavezala tudi, da bo banka Piraeus zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji. Največje razmerje med neto posojili in vlogami bo izpolnjevala na dan 31. decembra 2017 (77). [...] |
| --- | --- |

(137)

Grčija se je zavezala tudi, da bo banka Piraeus zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji. Največje razmerje med neto posojili in vlogami bo izpolnjevala na dan 31. decembra 2017 (77). [...]

| (138) | V zvezi s tujimi hčerinskimi družbami banke Piraeus se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus do 30. junija 2018 zmanjšala finančni vzvod svoje tuje aktive (78). Poleg tega je likvidnostna ali kapitalska podpora za navedene hčerinske družbe strogo omejena v smislu nominalnega zneska in posebnih okoliščin. |
| --- | --- |

(138)

V zvezi s tujimi hčerinskimi družbami banke Piraeus se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus do 30. junija 2018 zmanjšala finančni vzvod svoje tuje aktive (78). Poleg tega je likvidnostna ali kapitalska podpora za navedene hčerinske družbe strogo omejena v smislu nominalnega zneska in posebnih okoliščin.

| (139) | Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus odprodala vrsto vrednostnih papirjev. Poleg tega banka Piraeus ne bo kupovala vrednostnih papirjev neinvesticijskega razreda, pri čemer veljajo omejene izjeme (79). |
| --- | --- |

(139)

Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus odprodala vrsto vrednostnih papirjev. Poleg tega banka Piraeus ne bo kupovala vrednostnih papirjev neinvesticijskega razreda, pri čemer veljajo omejene izjeme (79).

| (140) | Grčija je navedla vrsto zavez v zvezi s korporativnim upravljanjem banke Piraeus. Zavezala se je, da bo omejila osebne prejemke zaposlenih in vodij banke Piraeus (80). |
| --- | --- |

(140)

Grčija je navedla vrsto zavez v zvezi s korporativnim upravljanjem banke Piraeus. Zavezala se je, da bo omejila osebne prejemke zaposlenih in vodij banke Piraeus (80).

| (141) | Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus uporabljala premišljeno kreditno politiko, da bi zagotovila, da so odločitve o dodelitvi ali prestrukturiranju posojil namenjene povečanju uspešnega poslovanja in donosnosti banke Piraeus. Banka Piraeus bo ravnala v skladu z visokimi standardi v zvezi s spremljanjem kreditnega tveganja in prestrukturiranjem posojil (81). |
| --- | --- |

(141)

Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus uporabljala premišljeno kreditno politiko, da bi zagotovila, da so odločitve o dodelitvi ali prestrukturiranju posojil namenjene povečanju uspešnega poslovanja in donosnosti banke Piraeus. Banka Piraeus bo ravnala v skladu z visokimi standardi v zvezi s spremljanjem kreditnega tveganja in prestrukturiranjem posojil (81).

| (142) | Vrsta zavez se nanaša na poslovanje banke Piraeus s povezanimi posojilojemalci. Namen navedenih zavez je zagotoviti, da banka Piraeus pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil za svoje zaposlene, vodje in delničarje ter tudi javne subjekte, politične stranke in medijske družbe ne bo odstopala od preudarne bančne prakse (82). |
| --- | --- |

(142)

Vrsta zavez se nanaša na poslovanje banke Piraeus s povezanimi posojilojemalci. Namen navedenih zavez je zagotoviti, da banka Piraeus pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil za svoje zaposlene, vodje in delničarje ter tudi javne subjekte, politične stranke in medijske družbe ne bo odstopala od preudarne bančne prakse (82).

| (143) | Nazadnje, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus ravnala v skladu z nekaterimi omejitvami ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja državne pomoči (83). |
| --- | --- |

(143)

Nazadnje, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus ravnala v skladu z nekaterimi omejitvami ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja državne pomoči (83).

| (144) | Navedene obveznosti bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik spremljanja. |
| --- | --- |

(144)

Navedene obveznosti bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik spremljanja.

| (145) | Grčija je v dopisu z dne 25. junija 2014 posebej navedla, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov s strani banke Piraeus ali katerega koli državnega subjekta, vključno z GSFS, zaprosila za odobritev Komisije (84). |
| --- | --- |

(145)

Grčija je v dopisu z dne 25. junija 2014 posebej navedla, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov s strani banke Piraeus ali katerega koli državnega subjekta, vključno z GSFS, zaprosila za odobritev Komisije (84).

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO

| (146) | Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji iz sporočila o bančništvu iz leta 2008 (85) v zvezi s primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je GSFS zagotovil banki Piraeus (ukrep B1). |
| --- | --- |

(146)

Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji iz sporočila o bančništvu iz leta 2008 (85) v zvezi s primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je GSFS zagotovil banki Piraeus (ukrep B1).

| (147) | Komisija je v zvezi s primernostjo ukrepa glede na dejstvo, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči, in glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila dvome, ali je banka Piraeus sprejela vse mogoče ukrepe, da bi se izognila potrebi po pomoči v prihodnosti (86). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo bo nadzoroval banko Piraeus v prihodnosti, ko bo prva premostitvena dokapitalizacija nadomeščena s trajno dokapitalizacijo (87), saj bi banko Piraeus lahko nadzirali bodisi država bodisi manjšinski zasebni lastniki, ki bi imeli visoko raven finančnega vzvoda. Komisija je navedla, da bi bilo treba vsekakor ohraniti kakovost upravljanja banke Piraeus in zlasti njenih postopkov odobritve posojil, da bi Komisija ugotovila primernost prve premostitvene dokapitalizacije. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je v zvezi s primernostjo ukrepa glede na dejstvo, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči, in glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila dvome, ali je banka Piraeus sprejela vse mogoče ukrepe, da bi se izognila potrebi po pomoči v prihodnosti (86). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo bo nadzoroval banko Piraeus v prihodnosti, ko bo prva premostitvena dokapitalizacija nadomeščena s trajno dokapitalizacijo (87), saj bi banko Piraeus lahko nadzirali bodisi država bodisi manjšinski zasebni lastniki, ki bi imeli visoko raven finančnega vzvoda. Komisija je navedla, da bi bilo treba vsekakor ohraniti kakovost upravljanja banke Piraeus in zlasti njenih postopkov odobritve posojil, da bi Komisija ugotovila primernost prve premostitvene dokapitalizacije.

| (148) | V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Komisija v uvodni izjavi 70 sklepa o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Ker je bilo trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije negotovo, Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila zadostna ter v skladu z načeli zagotovitve nadomestila in delitve bremena v okviru pravil o državni pomoči. Dalje, pogoji pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo ob sprejetju sklepa o začetku postopka Piraeus niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti. |
| --- | --- |

(148)

V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Komisija v uvodni izjavi 70 sklepa o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Ker je bilo trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije negotovo, Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila zadostna ter v skladu z načeli zagotovitve nadomestila in delitve bremena v okviru pravil o državni pomoči. Dalje, pogoji pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo ob sprejetju sklepa o začetku postopka Piraeus niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.

| (149) | V zvezi s sorazmernostjo ukrepa je Komisija izrazila dvome, ali zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja državne pomoči, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 76 sklepa o začetku postopka Piraeus) zadostujejo v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo. Dalje, Komisija je v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka Piraeus navedla, da bi lahko neobstoj pravil, ki bi GSFS preprečevala usklajevanje štirih največjih bank (tj. banka Piraeus, Eurobank, NBG in Alpha Bank), in neobstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečevali izmenjavo poslovno občutljivih informacij, vodila do izkrivljanja konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika spremljanja, ki bi bil fizično prisoten v banki Piraeus. |
| --- | --- |

(149)

V zvezi s sorazmernostjo ukrepa je Komisija izrazila dvome, ali zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja državne pomoči, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 76 sklepa o začetku postopka Piraeus) zadostujejo v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo. Dalje, Komisija je v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka Piraeus navedla, da bi lahko neobstoj pravil, ki bi GSFS preprečevala usklajevanje štirih največjih bank (tj. banka Piraeus, Eurobank, NBG in Alpha Bank), in neobstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečevali izmenjavo poslovno občutljivih informacij, vodila do izkrivljanja konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika spremljanja, ki bi bil fizično prisoten v banki Piraeus.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI GLEDE FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO

4.1   PRIPOMBE BANKE PIRAEUS

| (150) | Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe banke Piraeus k sklepu o začetku postopka Piraeus. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe banke Piraeus k sklepu o začetku postopka Piraeus.

| (151) | Banka Piraeus je v zvezi s primernostjo ukrepov navedla, da dolžniška kriza v Grčiji in euroobmočju še nikoli ni bila tako huda. Dokapitalizacija iz maja 2009 v višini 1,0 % njenega RWA je bila neposreden odgovor na izjemne pretrese na svetovnih finančnih trgih. Dodatni kapitalski vložek Grčije ob koncu leta 2011 v višini 380 milijonov EUR je bil enak 1,1 % takratnega RWA banke Piraeus in je bil namenjen reševanju kapitalskega primanjkljaja, ki naj bi nastal zaradi vse globlje recesije. Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 4,7 milijarde EUR je bila prvi del dokapitalizacije za rešitev kapitalskega primanjkljaja, izhajajočega iz PSI in ocene portfeljev posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (88), ter vse globlje recesije. |
| --- | --- |

(151)

Banka Piraeus je v zvezi s primernostjo ukrepov navedla, da dolžniška kriza v Grčiji in euroobmočju še nikoli ni bila tako huda. Dokapitalizacija iz maja 2009 v višini 1,0 % njenega RWA je bila neposreden odgovor na izjemne pretrese na svetovnih finančnih trgih. Dodatni kapitalski vložek Grčije ob koncu leta 2011 v višini 380 milijonov EUR je bil enak 1,1 % takratnega RWA banke Piraeus in je bil namenjen reševanju kapitalskega primanjkljaja, ki naj bi nastal zaradi vse globlje recesije. Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 4,7 milijarde EUR je bila prvi del dokapitalizacije za rešitev kapitalskega primanjkljaja, izhajajočega iz PSI in ocene portfeljev posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (88), ter vse globlje recesije.

| (152) | Menila je tudi, da je dejstvo, da sta Grčija in GSFS imenovala enega oziroma dva člana v upravnem odboru banke Piraeus kot svoja predstavnika in da je GSFS imenoval enega člana v odboru za tveganja banke Piraeus, skupaj z drugimi, zagotavljalo, da ni mogla prevzemati prevelikih tveganj. |
| --- | --- |

(152)

Menila je tudi, da je dejstvo, da sta Grčija in GSFS imenovala enega oziroma dva člana v upravnem odboru banke Piraeus kot svoja predstavnika in da je GSFS imenoval enega člana v odboru za tveganja banke Piraeus, skupaj z drugimi, zagotavljalo, da ni mogla prevzemati prevelikih tveganj.

| (153) | V zvezi z nujnostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da so dokapitalizacijo v obliki premostitvenega financiranja določili grški organi ter Evropska unija, MDS in ECB ter da je znesek premostitvene dokapitalizacije v višini 4,7 milijarde EUR skoraj izravnal učinek PSI. Kar zadeva pretvorbo premostitvene dokapitalizacije v trajni kapital, naj bi bilo po daljšem obdobju brez vlade v Grčiji v drugem četrtletju leta 2012, ko je bila odobrena končna struktura, neizogibno sproženo zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev in dogovorjeno ustrezno nadomestilo (odvisno od uporabljenih pogojev in instrumentov). |
| --- | --- |

(153)

V zvezi z nujnostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da so dokapitalizacijo v obliki premostitvenega financiranja določili grški organi ter Evropska unija, MDS in ECB ter da je znesek premostitvene dokapitalizacije v višini 4,7 milijarde EUR skoraj izravnal učinek PSI. Kar zadeva pretvorbo premostitvene dokapitalizacije v trajni kapital, naj bi bilo po daljšem obdobju brez vlade v Grčiji v drugem četrtletju leta 2012, ko je bila odobrena končna struktura, neizogibno sproženo zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev in dogovorjeno ustrezno nadomestilo (odvisno od uporabljenih pogojev in instrumentov).

| (154) | V zvezi s sorazmernostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da je od leta 2009 prilagodila svoje prakse dodeljevanja posojil z uporabo strožjih kreditnih meril, pospešenimi roki odplačil in zmanjšanimi limiti. Od prvega četrtletja leta 2009 vse prošnje za izplačilo določenega zneska pregledata in odobrita namestnik direktorja in generalni direktor/oddelek za kreditno tveganje skupine. Banka Piraeus naj ne bi spremenila svoje sedanje poslovne prakse, kot je določena v poslovnem načrtu, predloženem Banki Grčije, in spodkopala sedanjih standardov dodeljevanja posojil. Navedeni standardi so bili med najstrožjimi v sektorju, kot je razvidno tudi iz zelo dobrih rezultatov, ki jih je banka Piraeus dosegla pri diagnostičnem testu družbe Blackrock Solutions. Navedeni nameni naj bi bili zaščiteni z zastopstvom Grčije in GSFS v upravnem odboru banke Piraeus. |
| --- | --- |

(154)

V zvezi s sorazmernostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da je od leta 2009 prilagodila svoje prakse dodeljevanja posojil z uporabo strožjih kreditnih meril, pospešenimi roki odplačil in zmanjšanimi limiti. Od prvega četrtletja leta 2009 vse prošnje za izplačilo določenega zneska pregledata in odobrita namestnik direktorja in generalni direktor/oddelek za kreditno tveganje skupine. Banka Piraeus naj ne bi spremenila svoje sedanje poslovne prakse, kot je določena v poslovnem načrtu, predloženem Banki Grčije, in spodkopala sedanjih standardov dodeljevanja posojil. Navedeni standardi so bili med najstrožjimi v sektorju, kot je razvidno tudi iz zelo dobrih rezultatov, ki jih je banka Piraeus dosegla pri diagnostičnem testu družbe Blackrock Solutions. Navedeni nameni naj bi bili zaščiteni z zastopstvom Grčije in GSFS v upravnem odboru banke Piraeus.

| (155) | V zvezi s predlogom Komisije za imenovanje skrbnika spremljanja je banka Piraeus menila, da skrbno spremljanje že zagotavlja več tretjih oseb, kot so Banka Grčije, zunanji revizorji, predstavnik Grčije in predstavniki GSFS. |
| --- | --- |

(155)

V zvezi s predlogom Komisije za imenovanje skrbnika spremljanja je banka Piraeus menila, da skrbno spremljanje že zagotavlja več tretjih oseb, kot so Banka Grčije, zunanji revizorji, predstavnik Grčije in predstavniki GSFS.

4.2   PRIPOMBE DRUGE GRŠKE BANKE

| (156) | Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe grške banke k sklepu o začetku postopka Piraeus. Navedena grška banka je pripomnila, da je dokapitalizacija grških bank s strani GSFS načeloma dobrodošel korak v smeri bolj zdravega in uspešnejšega bančnega sistema, in ni izrazila ugovorov v zvezi z dokapitalizacijo banke Piraeus. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe grške banke k sklepu o začetku postopka Piraeus. Navedena grška banka je pripomnila, da je dokapitalizacija grških bank s strani GSFS načeloma dobrodošel korak v smeri bolj zdravega in uspešnejšega bančnega sistema, in ni izrazila ugovorov v zvezi z dokapitalizacijo banke Piraeus.

| (157) | Vendar je navedena grška banka ob tem, ko je izrazila svojo popolno podporo za načelo dokapitalizacije grških bank s strani GSFS, pojasnila, da pričakuje, da bo dokapitalizacija s strani GSFS na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji, da se tako zmanjša izkrivljanje konkurence in prepreči diskriminacija. |
| --- | --- |

(157)

Vendar je navedena grška banka ob tem, ko je izrazila svojo popolno podporo za načelo dokapitalizacije grških bank s strani GSFS, pojasnila, da pričakuje, da bo dokapitalizacija s strani GSFS na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji, da se tako zmanjša izkrivljanje konkurence in prepreči diskriminacija.

5.   PRIPOMBE GRČIJE GLEDE FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO

| (158) | Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe, ki sta jih pripravila Banka Grčije in GSFS. |
| --- | --- |

(158)

Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe, ki sta jih pripravila Banka Grčije in GSFS.

5.1   PRIPOMBE BANKE GRČIJE

| (159) | Banka Grčije je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije navedla, da je bil znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je GSFS maja 2012 dokapitaliziral štiri največje grške banke, manjši od končnega zneska, ki so ga navedene banke potrebovale, da bi do junija 2012 postopno dosegle ter ohranile delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 10 %, in delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 7 % na podlagi triletnega neugodnega stresnega scenarija. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj naj bi bil postopek dokapitalizacije zaključen s povečanji delniškega kapitala, ki naj bi jih opravile navedene štiri banke. |
| --- | --- |

(159)

Banka Grčije je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije navedla, da je bil znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je GSFS maja 2012 dokapitaliziral štiri največje grške banke, manjši od končnega zneska, ki so ga navedene banke potrebovale, da bi do junija 2012 postopno dosegle ter ohranile delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 10 %, in delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 7 % na podlagi triletnega neugodnega stresnega scenarija. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj naj bi bil postopek dokapitalizacije zaključen s povečanji delniškega kapitala, ki naj bi jih opravile navedene štiri banke.

| (160) | Banka Grčije je še navedla, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Navedla je, da bo, kadar banka ostane v zasebnih rokah, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, medtem ko lahko, če banka preide v last države (tj. v last GSFS), GSFS imenuje novo vodstvo, ki ga bo vsekakor ocenila Banka Grčije. Banka Grčije je navedla, da redno ocenjuje okvir korporativnega upravljanja, ustreznost vodstva in profil tveganja vsake banke, da bi zagotovila, da se ne prevzemajo prevelika tveganja. Poudarila je tudi, da je GSFS že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank. |
| --- | --- |

(160)

Banka Grčije je še navedla, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Navedla je, da bo, kadar banka ostane v zasebnih rokah, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, medtem ko lahko, če banka preide v last države (tj. v last GSFS), GSFS imenuje novo vodstvo, ki ga bo vsekakor ocenila Banka Grčije. Banka Grčije je navedla, da redno ocenjuje okvir korporativnega upravljanja, ustreznost vodstva in profil tveganja vsake banke, da bi zagotovila, da se ne prevzemajo prevelika tveganja. Poudarila je tudi, da je GSFS že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank.

| (161) | V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije navedla, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus omejena zaradi zagotovitve izpolnitve tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinku programa PSI, zapletenosti celotnega projekta ter potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanjih delniškega kapitala. |
| --- | --- |

(161)

V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije navedla, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus omejena zaradi zagotovitve izpolnitve tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinku programa PSI, zapletenosti celotnega projekta ter potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanjih delniškega kapitala.

| (162) | V zvezi s sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije poudarila, da bo popolna izvedba načrta prestrukturiranja, predloženega Komisiji, zagotovljena s tem, da bo začasni odvzem glasovalnih pravic GSFS odpravljen, če bi bil med drugim načrt prestrukturiranja bistveno kršen. Banka Grčije je še navedla, da težave banke Piraeus ne izhajajo niti iz dejstva, da je vodstvo banke Piraeus podcenilo tveganja, niti iz tržno agresivnega ravnanja. |
| --- | --- |

(162)

V zvezi s sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije poudarila, da bo popolna izvedba načrta prestrukturiranja, predloženega Komisiji, zagotovljena s tem, da bo začasni odvzem glasovalnih pravic GSFS odpravljen, če bi bil med drugim načrt prestrukturiranja bistveno kršen. Banka Grčije je še navedla, da težave banke Piraeus ne izhajajo niti iz dejstva, da je vodstvo banke Piraeus podcenilo tveganja, niti iz tržno agresivnega ravnanja.

5.2   PRIPOMBE GSFS

| (163) | GSFS je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije za rešitev vprašanja morebitnega vmešavanja države v primeru, da država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek GSFS in ima GSFS polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, financirane iz GSFS, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom in da po trajni dokapitalizaciji iz GSFS ne bodo pod nadzorom države. GSFS je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava z avtonomijo odločanja. Na podlagi člena 16(C)(2) zakona o GSFS, v skladu s katerim kreditne institucije, za katere je GSFS zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, GSFS ni pod nadzorom države. Poudaril je tudi strukturo upravljanja GSFS. |
| --- | --- |

(163)

GSFS je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije za rešitev vprašanja morebitnega vmešavanja države v primeru, da država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek GSFS in ima GSFS polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, financirane iz GSFS, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom in da po trajni dokapitalizaciji iz GSFS ne bodo pod nadzorom države. GSFS je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava z avtonomijo odločanja. Na podlagi člena 16(C)(2) zakona o GSFS, v skladu s katerim kreditne institucije, za katere je GSFS zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, GSFS ni pod nadzorom države. Poudaril je tudi strukturo upravljanja GSFS.

| (164) | Kar zadeva vmešavanje GSFS v vodenje banke Piraeus, je GSFS navedel, da bo upošteval avtonomijo banke Piraeus in ne bo posegal v njeno vsakodnevno vodenje, ker je njegova vloga omejena na to, kar je določeno v zakonu o GSFS. Navedel je, da ne bo nikakršnega vmešavanja države ali usklajevanja in da se bodo odločitve banke Piraeus glede postopka dodeljevanja posojil (med drugim o zavarovanju, oblikovanju cen in solventnosti posojilojemalcev) sprejemale na podlagi tržnih meril. |
| --- | --- |

(164)

Kar zadeva vmešavanje GSFS v vodenje banke Piraeus, je GSFS navedel, da bo upošteval avtonomijo banke Piraeus in ne bo posegal v njeno vsakodnevno vodenje, ker je njegova vloga omejena na to, kar je določeno v zakonu o GSFS. Navedel je, da ne bo nikakršnega vmešavanja države ali usklajevanja in da se bodo odločitve banke Piraeus glede postopka dodeljevanja posojil (med drugim o zavarovanju, oblikovanju cen in solventnosti posojilojemalcev) sprejemale na podlagi tržnih meril.

| (165) | GSFS je poudaril, da zakon o GSFS in sporazum za obdobje pred vpisom vsebujeta ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se preprečilo pretirano tvegano ravnanje obstoječih zasebnih delničarjev. Izpostavil je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov GSFS kot neodvisne neizvršne člane upravnega odbora banke Piraeus in njihova prisotnost v odborih, (ii) skrben pregled poslovanja v banki Piraeus, ki ga izvaja GSFS, in (iii) dejstvo, da bodo po končni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejene le toliko časa, dokler bo banka Piraeus ravnala v skladu s pogoji načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(165)

GSFS je poudaril, da zakon o GSFS in sporazum za obdobje pred vpisom vsebujeta ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se preprečilo pretirano tvegano ravnanje obstoječih zasebnih delničarjev. Izpostavil je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov GSFS kot neodvisne neizvršne člane upravnega odbora banke Piraeus in njihova prisotnost v odborih, (ii) skrben pregled poslovanja v banki Piraeus, ki ga izvaja GSFS, in (iii) dejstvo, da bodo po končni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejene le toliko časa, dokler bo banka Piraeus ravnala v skladu s pogoji načrta prestrukturiranja.

| (166) | GSFS je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotovitev, da si banke, v katerih je udeležen, ne izmenjujejo poslovno občutljivih informacij. Navedeni ukrepi vključujejo imenovanje različnih predstavnikov GSFS v teh bankah, naloge, ki so dodeljene tem predstavnikom za zaščito pred pretokom informacij z enega predstavnika na drugega, in jasna interna navodila za te predstavnike, naj ne posredujejo poslovno občutljivih informacij bank. Poleg tega je GSFS navedel, da svojih pravic v zvezi z bankami ne uresničuje na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali bistveno zmanjšal ali oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje, GSFS je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila zaupnosti in fiduciarne dolžnosti ter da jih zavezujejo določbe o varovanju poslovne skrivnosti v zvezi z njegovim poslovanjem. |
| --- | --- |

(166)

GSFS je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotovitev, da si banke, v katerih je udeležen, ne izmenjujejo poslovno občutljivih informacij. Navedeni ukrepi vključujejo imenovanje različnih predstavnikov GSFS v teh bankah, naloge, ki so dodeljene tem predstavnikom za zaščito pred pretokom informacij z enega predstavnika na drugega, in jasna interna navodila za te predstavnike, naj ne posredujejo poslovno občutljivih informacij bank. Poleg tega je GSFS navedel, da svojih pravic v zvezi z bankami ne uresničuje na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali bistveno zmanjšal ali oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje, GSFS je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila zaupnosti in fiduciarne dolžnosti ter da jih zavezujejo določbe o varovanju poslovne skrivnosti v zvezi z njegovim poslovanjem.

6.   OCENA POMOČI, POVEZANE S PREVZEMOM BANKE ATE IN GRŠKIH POSLOV TREH CIPRSKIH BANK

6.1   OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO ATE

| (167) | Komisija je v sklepu o prestrukturiranju banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 58 in 108 tega sklepa, pomenijo državno pomoč in da so v skladu z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je v sklepu o prestrukturiranju banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 58 in 108 tega sklepa, pomenijo državno pomoč in da so v skladu z notranjim trgom.

| (168) | Komisija je v sklepu o likvidaciji banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 109 in 110 tega sklepa, pomenijo državno pomoč za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da je pomoč za banko ATE združljiva z notranjim trgom, samo če je vključitev prenesenih dejavnosti banke ATE izvedena v skladu z načrtom in če načrt prestrukturiranja banke Piraeus – ki vključuje prenesene dejavnosti banke ATE – omogoča ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke. Navedena ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja bo ugotovljena v oddelku 7.6.2. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je v sklepu o likvidaciji banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 109 in 110 tega sklepa, pomenijo državno pomoč za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da je pomoč za banko ATE združljiva z notranjim trgom, samo če je vključitev prenesenih dejavnosti banke ATE izvedena v skladu z načrtom in če načrt prestrukturiranja banke Piraeus – ki vključuje prenesene dejavnosti banke ATE – omogoča ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke. Navedena ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja bo ugotovljena v oddelku 7.6.2.

| (169) | Komisiji zato ni treba ponovno oceniti zgoraj navedenih ukrepov in potrjuje, da so združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(169)

Komisiji zato ni treba ponovno oceniti zgoraj navedenih ukrepov in potrjuje, da so združljivi z notranjim trgom.

6.2   OCENA POMOČI, POVEZANE Z GRŠKIMI POSLI TREH CIPRSKIH BANK (UKREP C)

6.2.1   Obstoj in znesek pomoči

| (170) | Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe v zvezi z ukrepom C. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(170)

Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe v zvezi z ukrepom C. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (171) | Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je bila obljubljena marca 2013 med postopkom zbiranja ponudb za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti. Ukrep je bil torej odobren marca 2013. Dejanska dokapitalizacija je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (89). |
| --- | --- |

(171)

Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je bila obljubljena marca 2013 med postopkom zbiranja ponudb za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti. Ukrep je bil torej odobren marca 2013. Dejanska dokapitalizacija je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (89).

| (172) | Dokapitalizacijo banke Piraeus je izvedel GSFS, tj. subjekt, ki ga je za podporo bankam ustanovila in ga financira Grčija, tako da je bilo izplačilo izvedeno iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(172)

Dokapitalizacijo banke Piraeus je izvedel GSFS, tj. subjekt, ki ga je za podporo bankam ustanovila in ga financira Grčija, tako da je bilo izplačilo izvedeno iz državnih sredstev.

| (173) | Kar zadeva upravičenca do državne pomoči, je bil namen dokapitalizacije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72, kriti kapitalske potrebe, ki bi nastale zaradi prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti. Poleg tega bi bila dokapitalizacija na voljo kateri koli grški banki, ki bi prevzela ciprske prenesene dejavnosti. V ponudbi banke Piraeus, kot je bila predložena v odobritev GSFS, se je upoštevala dokapitalizacija s strani GSFS. Kapital za grške banke je bil takrat skromen in nobena od njih ne bi prevzela ciprskih prenesenih dejavnosti, če ne bi bila obljubljena dokapitalizacija. Čeprav je torej formalna prejemnica kapitala, ki ga je zagotovil GSFS, banka Piraeus, Komisija meni, da so upravičenec do državne pomoči ciprske prenesene dejavnosti, ker ukrep omogoča njihovo prodajo grški banki. Brez dokapitalizacije banke Piraeus jih grška banka ne bi prevzela. Ostale bi v skupinah, ki so se spopadale z izjemnimi težavami (Cyprus Popular Bank in tudi Bank of Cyprus sta bili v postopku reševanja glede na njune velike kapitalske potrebe), in bi torej verjetno propadle ali vsaj utrpele velike odlive vlog. V zvezi z obstojem prednosti Komisija tudi ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu: v času velike negotovosti se zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih razmerah, ne bi zavezal, da bo v banko Piraeus v prihodnosti vložil velik znesek kapitala, ne da bi vnaprej poznal pogoje prihodnjega vložka (tj. emisijski tečaj). |
| --- | --- |

(173)

Kar zadeva upravičenca do državne pomoči, je bil namen dokapitalizacije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72, kriti kapitalske potrebe, ki bi nastale zaradi prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti. Poleg tega bi bila dokapitalizacija na voljo kateri koli grški banki, ki bi prevzela ciprske prenesene dejavnosti. V ponudbi banke Piraeus, kot je bila predložena v odobritev GSFS, se je upoštevala dokapitalizacija s strani GSFS. Kapital za grške banke je bil takrat skromen in nobena od njih ne bi prevzela ciprskih prenesenih dejavnosti, če ne bi bila obljubljena dokapitalizacija. Čeprav je torej formalna prejemnica kapitala, ki ga je zagotovil GSFS, banka Piraeus, Komisija meni, da so upravičenec do državne pomoči ciprske prenesene dejavnosti, ker ukrep omogoča njihovo prodajo grški banki. Brez dokapitalizacije banke Piraeus jih grška banka ne bi prevzela. Ostale bi v skupinah, ki so se spopadale z izjemnimi težavami (Cyprus Popular Bank in tudi Bank of Cyprus sta bili v postopku reševanja glede na njune velike kapitalske potrebe), in bi torej verjetno propadle ali vsaj utrpele velike odlive vlog. V zvezi z obstojem prednosti Komisija tudi ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu: v času velike negotovosti se zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih razmerah, ne bi zavezal, da bo v banko Piraeus v prihodnosti vložil velik znesek kapitala, ne da bi vnaprej poznal pogoje prihodnjega vložka (tj. emisijski tečaj).

| (174) | Poleg tega je ukrep na prvi pogled selektiven, ker se uporablja izključno za ciprske prenesene dejavnosti (pri katerih vsaka pomeni podjetje), in za nobeno drugo podjetje. |
| --- | --- |

(174)

Poleg tega je ukrep na prvi pogled selektiven, ker se uporablja izključno za ciprske prenesene dejavnosti (pri katerih vsaka pomeni podjetje), in za nobeno drugo podjetje.

| (175) | Nazadnje, ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, konkurirajo z drugimi bankami, vključno s hčerinskimi družbami tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Reševanje navedenih dejavnosti torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(175)

Nazadnje, ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, konkurirajo z drugimi bankami, vključno s hčerinskimi družbami tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Reševanje navedenih dejavnosti torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (176) | Komisija zato ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(176)

Komisija zato ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

Upravičenec do državne pomoči

| (177) | Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 173, Komisija ciprske prenesene dejavnosti šteje za upravičenca do izplačila obveznic EFSF s strani GSFS. |
| --- | --- |

(177)

Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 173, Komisija ciprske prenesene dejavnosti šteje za upravičenca do izplačila obveznic EFSF s strani GSFS.

| (178) | Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 71 in 173, je ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, morala prevzeti druga banka zaradi razlogov finančne stabilnosti in predvsem zato, ker so bile tri ciprske banke v zelo težkem položaju. Zato bi bilo treba prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in to, ali ta prodaja vključuje državno pomoč za kupca, tj. banko Piraeus, preučiti na podlagi oddelka „Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja s prodajo banke“ iz sporočila o prestrukturiranju (90). |
| --- | --- |

(178)

Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 71 in 173, je ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, morala prevzeti druga banka zaradi razlogov finančne stabilnosti in predvsem zato, ker so bile tri ciprske banke v zelo težkem položaju. Zato bi bilo treba prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in to, ali ta prodaja vključuje državno pomoč za kupca, tj. banko Piraeus, preučiti na podlagi oddelka „Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja s prodajo banke“ iz sporočila o prestrukturiranju (90).

| (179) | Banka Grčije se je v zvezi z navedeno prodajo odločila stopiti v stik samo z največjimi domačimi bankami v Grčiji, pri čemer so nezavezujoče ponudbe predložile samo banka Piraeus in dve drugi banki. Banka Piraeus je edina ponudnica, ki je predložila veljavno zavezujočo ponudbo. Omejeno število kontaktiranih kupcev ne more izključevati, da je bil razpis odprt, glede na to, da ni bilo razumno pričakovati formalne ponudbe drugih vlagateljev. Dejansko so takrat tuje banke, prisotne v Grčiji, zaradi finančne nestabilnosti grškega bančnega sistema, ki je zaradi globoke in dolgotrajne recesije doživel velike izgube iz posojil, odprodale ali bile pripravljene odprodati svoje grške dejavnosti (npr. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Z drugimi besedami, zapuščale so grški trg in niso iskale novih priložnosti za naložbe v Grčiji. Poleg tega je razumno predpostavljati, da bi se za navedene dejavnosti zanimal samo vlagatelj, ki bi lahko hitro stabiliziral in vzpostavil uspešnost prevzetih dejavnosti – tj. velika bančna skupina. Nazadnje, zaradi zelo kratkega časovnega okvira, ki je bil na voljo za sklenitev prodaje – ki ga je narekovala finančna kriza, v kateri so delovale banke, ki so se prodajale –, je bilo sodelovanje tujih bank ali drugih vrst vlagateljev v postopku prodaje zelo malo verjetno, ker bi navedeni vlagatelji navadno želeli opraviti skrben pregled sredstev, ponujenih za prodajo, preden bi predložili formalno ponudbo. |
| --- | --- |

(179)

Banka Grčije se je v zvezi z navedeno prodajo odločila stopiti v stik samo z največjimi domačimi bankami v Grčiji, pri čemer so nezavezujoče ponudbe predložile samo banka Piraeus in dve drugi banki. Banka Piraeus je edina ponudnica, ki je predložila veljavno zavezujočo ponudbo. Omejeno število kontaktiranih kupcev ne more izključevati, da je bil razpis odprt, glede na to, da ni bilo razumno pričakovati formalne ponudbe drugih vlagateljev. Dejansko so takrat tuje banke, prisotne v Grčiji, zaradi finančne nestabilnosti grškega bančnega sistema, ki je zaradi globoke in dolgotrajne recesije doživel velike izgube iz posojil, odprodale ali bile pripravljene odprodati svoje grške dejavnosti (npr. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Z drugimi besedami, zapuščale so grški trg in niso iskale novih priložnosti za naložbe v Grčiji. Poleg tega je razumno predpostavljati, da bi se za navedene dejavnosti zanimal samo vlagatelj, ki bi lahko hitro stabiliziral in vzpostavil uspešnost prevzetih dejavnosti – tj. velika bančna skupina. Nazadnje, zaradi zelo kratkega časovnega okvira, ki je bil na voljo za sklenitev prodaje – ki ga je narekovala finančna kriza, v kateri so delovale banke, ki so se prodajale –, je bilo sodelovanje tujih bank ali drugih vrst vlagateljev v postopku prodaje zelo malo verjetno, ker bi navedeni vlagatelji navadno želeli opraviti skrben pregled sredstev, ponujenih za prodajo, preden bi predložili formalno ponudbo.

| (180) | Komisija zato ugotavlja, da je bila prodajna cena ciprskih prenesenih dejavnosti tržna cena in da je mogoče pomoč kupcu, tj. banki Piraeus, izključiti. |
| --- | --- |

(180)

Komisija zato ugotavlja, da je bila prodajna cena ciprskih prenesenih dejavnosti tržna cena in da je mogoče pomoč kupcu, tj. banki Piraeus, izključiti.

6.2.2   Pravna podlaga za oceno združljivosti

| (181) | V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe lahko Komisija ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“. |
| --- | --- |

(181)

V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe lahko Komisija ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.

| (182) | Komisija je priznala, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je tako motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so zahteve za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjene glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je to stališče potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (91) in sporočila o bančništvu iz leta 2013 (92). |
| --- | --- |

(182)

Komisija je priznala, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je tako motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so zahteve za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjene glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je to stališče potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (91) in sporočila o bančništvu iz leta 2013 (92).

| (183) | Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v svojih odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija odobrila posameznim bankam (93), priznala, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo te motnje. Pravna podlaga za oceno ukrepov pomoči mora torej biti člen 107(3)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v svojih odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija odobrila posameznim bankam (93), priznala, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo te motnje. Pravna podlaga za oceno ukrepov pomoči mora torej biti člen 107(3)(b) Pogodbe.

| (184) | Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(184)

Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.

| (185) | V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost:






  (a) | primernost: pomoč mora biti dobro usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj reševanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje; |
| --- | --- | --- |

(185)

V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost:

(a)

primernost: pomoč mora biti dobro usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj reševanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;

| (b) | nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti določen v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje; |
| --- | --- |

(b)

nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti določen v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;

| (c) | sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo raven, ki je potrebna za dosego ciljev ukrepa. |
| --- | --- |

(c)

sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo raven, ki je potrebna za dosego ciljev ukrepa.

| (186) | Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(186)

Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.

| (187) | Sporočilo o dokapitalizaciji vsebuje nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov. |
| --- | --- |

(187)

Sporočilo o dokapitalizaciji vsebuje nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov.

| (188) | Nazadnje, Komisija je v sporočilu o prestrukturiranju pojasnila, kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. Pri oceni načrta prestrukturiranja banke Piraeus bo na podlagi sporočila o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe, navedene v preglednici 11. |
| --- | --- |

(188)

Nazadnje, Komisija je v sporočilu o prestrukturiranju pojasnila, kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. Pri oceni načrta prestrukturiranja banke Piraeus bo na podlagi sporočila o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe, navedene v preglednici 11.

6.2.3   Skladnost ukrepa pomoči C s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji

6.2.3.1   Primernost

| (189) | Komisija v zvezi s primernostjo ukrepa, tj. zavezo GSFS, da bo dokapitaliziral banko Piraeus v višini 524 milijonov EUR, meni, da je ukrep primeren, ker je omogočil, da se grški posli treh ciprskih bank prodajo banki Piraeus. |
| --- | --- |

(189)

Komisija v zvezi s primernostjo ukrepa, tj. zavezo GSFS, da bo dokapitaliziral banko Piraeus v višini 524 milijonov EUR, meni, da je ukrep primeren, ker je omogočil, da se grški posli treh ciprskih bank prodajo banki Piraeus.

| (190) | Brez ukrepa ne bi bila nobena grška banka, vključno z banko Piraeus, pripravljena prevzeti ciprske prenesene dejavnosti v času, ko ni bila nobena banka zunaj Grčije pripravljena vstopiti na ta trg. Če ciprske prenesene dejavnosti ne bi bile prevzete, bi bile ogrožene navedene dejavnosti in zlasti vloge grških podružnic. Z ukrepom je bila torej zagotovljena ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(190)

Brez ukrepa ne bi bila nobena grška banka, vključno z banko Piraeus, pripravljena prevzeti ciprske prenesene dejavnosti v času, ko ni bila nobena banka zunaj Grčije pripravljena vstopiti na ta trg. Če ciprske prenesene dejavnosti ne bi bile prevzete, bi bile ogrožene navedene dejavnosti in zlasti vloge grških podružnic. Z ukrepom je bila torej zagotovljena ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje.

6.2.3.2   Nujnost

| (191) | V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek na primer omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(191)

V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek na primer omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja.

| (192) | V času, ko so grške banke zelo težko našle kapital, je ukrep kril kapitalske potrebe, ki bi nastale s plačilom nakupne cene za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, da bi se prevzem lahko zgodil. |
| --- | --- |

(192)

V času, ko so grške banke zelo težko našle kapital, je ukrep kril kapitalske potrebe, ki bi nastale s plačilom nakupne cene za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, da bi se prevzem lahko zgodil.

| (193) | Poleg tega Komisija pozitivno ugotavlja, da je bila pomoč dodeljena v obliki kapitalskega vložka v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, saj GSFS banki Piraeus ni zagotovil nepovratnih sredstev, ampak je prejel navadne delnice v isti vrednosti. |
| --- | --- |

(193)

Poleg tega Komisija pozitivno ugotavlja, da je bila pomoč dodeljena v obliki kapitalskega vložka v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, saj GSFS banki Piraeus ni zagotovil nepovratnih sredstev, ampak je prejel navadne delnice v isti vrednosti.

| (194) | Ukrep je torej nujen za doseganje cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti. |
| --- | --- |

(194)

Ukrep je torej nujen za doseganje cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti.

6.2.3.3   Sorazmernost

| (195) | Dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, so bile prodane, ko so grški organi objavili razpis. Poleg tega so bile prevzete dejavnosti hitro vključene v banko Piraeus. Pomoč ni omogočila, da bi dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, ostale kot ločeni konkurenti na trgu. |
| --- | --- |

(195)

Dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, so bile prodane, ko so grški organi objavili razpis. Poleg tega so bile prevzete dejavnosti hitro vključene v banko Piraeus. Pomoč ni omogočila, da bi dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, ostale kot ločeni konkurenti na trgu.

| (196) | Poleg tega je bil znesek pomoči razmeroma majhen, saj ustreza približno 3 % skupnih neto posojil ciprskih prenesenih dejavnosti (ali približno 3 % njihovega RWA) (94). |
| --- | --- |

(196)

Poleg tega je bil znesek pomoči razmeroma majhen, saj ustreza približno 3 % skupnih neto posojil ciprskih prenesenih dejavnosti (ali približno 3 % njihovega RWA) (94).

| (197) | Komisija zato meni, da je bil ukrep zasnovan tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(197)

Komisija zato meni, da je bil ukrep zasnovan tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence.

6.2.3.4   Sklepna ugotovitev glede skladnosti s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji

| (198) | Na podlagi analize iz uvodnih izjav 189 do 197 je ugotovljeno, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR primerna, nujna za dosego cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti ter zasnovana tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence, in je v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji. |
| --- | --- |

(198)

Na podlagi analize iz uvodnih izjav 189 do 197 je ugotovljeno, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR primerna, nujna za dosego cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti ter zasnovana tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence, in je v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji.

6.2.4   Skladnost ukrepa pomoči s sporočilom o prestrukturiranju

| (199) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 178, prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod oddelek iz sporočila o prestrukturiranju o „ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja s prodajo banke“. V skladu s točko 17 sporočila o prestrukturiranju je treba pri prodaji banke v težavah drugi finančni instituciji upoštevati zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(199)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 178, prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod oddelek iz sporočila o prestrukturiranju o „ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja s prodajo banke“. V skladu s točko 17 sporočila o prestrukturiranju je treba pri prodaji banke v težavah drugi finančni instituciji upoštevati zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence.

6.2.4.1   Dolgoročno uspešno poslovanje ciprskih prenesenih dejavnosti na podlagi prodaje

| (200) | V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge. |
| --- | --- |

(200)

V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge.

| (201) | Banka Piraeus je uspešno vključila ciprske prenesene dejavnosti. Kot je navedeno v oddelku 7.6, je mogoče banko Piraeus na podlagi njenega načrta prestrukturiranja šteti za subjekt z uspešnim poslovanjem. Dejstvo, da so bile ciprske prenesene dejavnosti prenesene na banko Piraeus, torej omogoča ponovno vzpostavitev njihovega uspešnega poslovanja. |
| --- | --- |

(201)

Banka Piraeus je uspešno vključila ciprske prenesene dejavnosti. Kot je navedeno v oddelku 7.6, je mogoče banko Piraeus na podlagi njenega načrta prestrukturiranja šteti za subjekt z uspešnim poslovanjem. Dejstvo, da so bile ciprske prenesene dejavnosti prenesene na banko Piraeus, torej omogoča ponovno vzpostavitev njihovega uspešnega poslovanja.

6.2.4.2   Lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (202) | Komisija v zvezi s prispevkom delničarjev treh ciprskih bank k stroškom prestrukturiranja ugotavlja, da tri ciprske banke ciprskih prenesenih dejavnosti niso prodale po njihovi knjigovodski vrednosti, ampak po vrednosti, prilagojeni v skladu s poročilom PIMCO. Poleg tega so tri ciprske banke tudi po navedeni prilagoditvi na banko Piraeus prenesle več sredstev kot obveznosti. Dosežena je bila torej zadostna porazdelitev bremena delničarjev, ker so izgubo vrednosti ciprskih prenesenih dejavnosti nosili njihovi prodajalci. |
| --- | --- |

(202)

Komisija v zvezi s prispevkom delničarjev treh ciprskih bank k stroškom prestrukturiranja ugotavlja, da tri ciprske banke ciprskih prenesenih dejavnosti niso prodale po njihovi knjigovodski vrednosti, ampak po vrednosti, prilagojeni v skladu s poročilom PIMCO. Poleg tega so tri ciprske banke tudi po navedeni prilagoditvi na banko Piraeus prenesle več sredstev kot obveznosti. Dosežena je bila torej zadostna porazdelitev bremena delničarjev, ker so izgubo vrednosti ciprskih prenesenih dejavnosti nosili njihovi prodajalci.

6.2.4.3   Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence

| (203) | V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 sporočila o prestrukturiranju določa, da „[o]cena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi[ta] na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“ |
| --- | --- |

(203)

V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 sporočila o prestrukturiranju določa, da „[o]cena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja [...] Narava in oblika takih ukrepov se določi[ta] na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“

| (204) | Kot je opisano v uvodni izjavi 196, višina pomoči ustreza približno 3 % RWA ciprskih prenesenih dejavnosti. Komisija zato meni, da je razmeroma majhna, glede na to, da je navedeni znesek omogočil prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 190, zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. |
| --- | --- |

(204)

Kot je opisano v uvodni izjavi 196, višina pomoči ustreza približno 3 % RWA ciprskih prenesenih dejavnosti. Komisija zato meni, da je razmeroma majhna, glede na to, da je navedeni znesek omogočil prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 190, zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji.

| (205) | Po prodaji ciprskih prenesenih dejavnosti so grške podružnice prenehale obstajati kot samostojni konkurenti, saj so bile v celoti vključene v banko Piraeus. |
| --- | --- |

(205)

Po prodaji ciprskih prenesenih dejavnosti so grške podružnice prenehale obstajati kot samostojni konkurenti, saj so bile v celoti vključene v banko Piraeus.

| (206) | Komisija ugotavlja, da glede na razmeroma majhen znesek pomoči za ciprske prenesene dejavnosti in dejstvo, da ne bodo še naprej obstajale kot samostojni konkurenti, ni neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(206)

Komisija ugotavlja, da glede na razmeroma majhen znesek pomoči za ciprske prenesene dejavnosti in dejstvo, da ne bodo še naprej obstajale kot samostojni konkurenti, ni neupravičenega izkrivljanja konkurence.

6.2.4.4   Sklepna ugotovitev glede skladnosti s sporočilom o prestrukturiranju

| (207) | Na podlagi analize iz uvodnih izjav 199 do 206 je ugotovljeno, da prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti in njihova vključitev v banko Piraeus zagotavljata njihovo dolgoročno uspešno poslovanje, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno in da ni neupravičenega izkrivljanja konkurence, kar je v skladu s sporočilom o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(207)

Na podlagi analize iz uvodnih izjav 199 do 206 je ugotovljeno, da prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti in njihova vključitev v banko Piraeus zagotavljata njihovo dolgoročno uspešno poslovanje, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno in da ni neupravičenega izkrivljanja konkurence, kar je v skladu s sporočilom o prestrukturiranju.

| (208) | Dokapitalizacijo banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je torej treba razglasiti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(208)

Dokapitalizacijo banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je torej treba razglasiti za združljivo z notranjim trgom.

7.   OCENA POMOČI, DODELJENE BANKI PIRAEUS

7.1   OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI

| (209) | Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči za banko Piraeus v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(209)

Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči za banko Piraeus v smislu člena 107(1) Pogodbe.

7.1.1   Obstoj pomoči pri ukrepih, odobrenih na podlagi programa pomoči grškim bankam

7.1.1.1   Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)

| (210) | Komisija je v sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (95) že ugotovila, da likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa, pomeni pomoč. Banka Piraeus je leta 2011 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija ji je posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Konec marca 2014 je bil neporavnani znesek obveznic z državnim jamstvom in državnih obveznic 9,9 milijarde EUR oziroma 1 024 milijonov EUR (96). Prihodnja likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam, bi prav tako pomenila pomoč. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je v sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (95) že ugotovila, da likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa, pomeni pomoč. Banka Piraeus je leta 2011 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija ji je posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Konec marca 2014 je bil neporavnani znesek obveznic z državnim jamstvom in državnih obveznic 9,9 milijarde EUR oziroma 1 024 milijonov EUR (96). Prihodnja likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam, bi prav tako pomenila pomoč.

7.1.1.2   Državna dokapitalizacija, odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)

| (211) | Komisija je v sklepu z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da dokapitalizacija, ki naj bi bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije, pomeni pomoč. Banka Piraeus je prejela 750 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar pomeni 2,1 % RWA banke Piraeus (97). |
| --- | --- |

(211)

Komisija je v sklepu z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da dokapitalizacija, ki naj bi bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije, pomeni pomoč. Banka Piraeus je prejela 750 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar pomeni 2,1 % RWA banke Piraeus (97).

7.1.2   Obstoj pomoči pri ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (212) | Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, ki se nanašajo na solventnost finančne institucije, zavarovanje sredstev, obrestno mero, ki se zaračuna finančni instituciji, in neobstoj posrednega jamstva države. Ker ELA z državnim jamstvom, odobrena banki Piraeus, ne izpolnjuje navedenih štirih kumulativnih pogojev, zlasti ker vključuje jamstvo države in je odobrena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, ni mogoče ugotoviti, da ELA z državnim jamstvom ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(212)

Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, ki se nanašajo na solventnost finančne institucije, zavarovanje sredstev, obrestno mero, ki se zaračuna finančni instituciji, in neobstoj posrednega jamstva države. Ker ELA z državnim jamstvom, odobrena banki Piraeus, ne izpolnjuje navedenih štirih kumulativnih pogojev, zlasti ker vključuje jamstvo države in je odobrena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, ni mogoče ugotoviti, da ELA z državnim jamstvom ne pomeni državne pomoči.

| (213) | ELA z državnim jamstvom izpolnjuje zahteve iz člena 107(1) Pogodbe. Prvič, ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist Banke Grčije, bo kakršno koli izgubo nosila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. ELA omogoča bankam, da pridobijo financiranje v času, ko nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih Eurosistemovih operacij refinanciranja. ELA z državnim jamstvom torej banki Piraeus zagotavlja prednost. Ker je ELA z državnim jamstvom omejena na bančni sektor, je ukrep selektiven. Ker ELA z državnim jamstvom banki Piraeus omogoča nadaljnje poslovanje na trgu ter preprečuje njen propad in posledični izstop s trga, izkrivlja konkurenco. Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, prednost, zagotovljena banki Piraeus, vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(213)

ELA z državnim jamstvom izpolnjuje zahteve iz člena 107(1) Pogodbe. Prvič, ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist Banke Grčije, bo kakršno koli izgubo nosila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. ELA omogoča bankam, da pridobijo financiranje v času, ko nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih Eurosistemovih operacij refinanciranja. ELA z državnim jamstvom torej banki Piraeus zagotavlja prednost. Ker je ELA z državnim jamstvom omejena na bančni sektor, je ukrep selektiven. Ker ELA z državnim jamstvom banki Piraeus omogoča nadaljnje poslovanje na trgu ter preprečuje njen propad in posledični izstop s trga, izkrivlja konkurenco. Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, prednost, zagotovljena banki Piraeus, vpliva na trgovino med državami članicami.

| (214) | Glede na navedeno Komisija meni, da ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek ELA z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Na dan 31. decembra 2012 je znašal približno 31,4 milijarde EUR. Po močnem upadu leta 2013 je ob koncu navedenega leta znašal še samo 750 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(214)

Glede na navedeno Komisija meni, da ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek ELA z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Na dan 31. decembra 2012 je znašal približno 31,4 milijarde EUR. Po močnem upadu leta 2013 je ob koncu navedenega leta znašal še samo 750 milijonov EUR.

7.1.3   Obstoj pomoči pri ukrepih, odobrenih prek GSFS

7.1.3.1   Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)

| (215) | Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka Piraeus že ugotovila, da prva premostitvena dokapitalizacija pomeni državno pomoč. Prejeti kapital je znašal 4,7 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(215)

Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka Piraeus že ugotovila, da prva premostitvena dokapitalizacija pomeni državno pomoč. Prejeti kapital je znašal 4,7 milijarde EUR.

7.1.3.2   Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)

| (216) | Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi GSFS, ki, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka Piraeus, vključujejo državna sredstva. |
| --- | --- |

(216)

Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi GSFS, ki, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka Piraeus, vključujejo državna sredstva.

| (217) | Kar zadeva obstoj prednosti, se je z ukrepom B2 delež kapitala banke Piraeus povečal na raven, ki ji je omogočala nadaljnje delovanje na trgu in dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je nadomestilo za ukrep B2 vključevalo natečene obresti na obveznice EFSF in dodatno 1-odstotno provizijo. Ker je navedeno nadomestilo očitno nižje od nadomestila za podobne kapitalske instrumente na trgu, banka Piraeus pod takimi pogoji na trgu zagotovo ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Z ukrepom B2 je bila torej banki Piraeus zagotovljena prednost iz državnih sredstev. Ker je bil ukrep na voljo samo banki Piraeus, je selektiven. |
| --- | --- |

(217)

Kar zadeva obstoj prednosti, se je z ukrepom B2 delež kapitala banke Piraeus povečal na raven, ki ji je omogočala nadaljnje delovanje na trgu in dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je nadomestilo za ukrep B2 vključevalo natečene obresti na obveznice EFSF in dodatno 1-odstotno provizijo. Ker je navedeno nadomestilo očitno nižje od nadomestila za podobne kapitalske instrumente na trgu, banka Piraeus pod takimi pogoji na trgu zagotovo ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Z ukrepom B2 je bila torej banki Piraeus zagotovljena prednost iz državnih sredstev. Ker je bil ukrep na voljo samo banki Piraeus, je selektiven.

| (218) | Položaj banke Piraeus se je okrepil zaradi ukrepa B2, ker so ji bili zagotovljeni finančni viri, potrebni za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, kar je vodilo do izkrivljanja konkurence. Ker je banka Piraeus dejavna na bančnih trgih v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, ukrep B2 vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(218)

Položaj banke Piraeus se je okrepil zaradi ukrepa B2, ker so ji bili zagotovljeni finančni viri, potrebni za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, kar je vodilo do izkrivljanja konkurence. Ker je banka Piraeus dejavna na bančnih trgih v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, ukrep B2 vpliva na trgovino med državami članicami.

| (219) | Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 553 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(219)

Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 553 milijonov EUR.

7.1.3.3   Pismo o zavezi (ukrep B3)

| (220) | GSFS se je z ukrepom B3 zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije banke Piraeus, do zneska, ki ga je Banka Grčije zahtevala v okviru stresnega testa iz leta 2012. GSFS svoja sredstva prejema od države. S pismom so torej obljubljena državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko GSFS odobri podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. GSFS se je zavezal, da bo zagotovil do 1 082 milijonov EUR dodatnega kapitala. |
| --- | --- |

(220)

GSFS se je z ukrepom B3 zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije banke Piraeus, do zneska, ki ga je Banka Grčije zahtevala v okviru stresnega testa iz leta 2012. GSFS svoja sredstva prejema od države. S pismom so torej obljubljena državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko GSFS odobri podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. GSFS se je zavezal, da bo zagotovil do 1 082 milijonov EUR dodatnega kapitala.

| (221) | S pismom o zavezi je bila banki Piraeus zagotovljena prednost, ker so bili z njim imetniki vlog pomirjeni, da bo banka Piraeus sposobna zbrati celotni znesek kapitala, ki ga je morala zbrati, tj. da bo GSFS zagotovil kapital, če ga banka Piraeus ne bi uspela zbrati na trgu. Navedena zaveza je tudi olajšala zbiranje zasebnega kapitala na trgu, ker so bili vlagatelji pomirjeni, da bo GSFS zagotovil del kapitala, če ga banka Piraeus ne bo uspela zbrati na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat banka Piraeus ni imela dostopa do kapitalskih trgov. Navedena prednost je selektivna, ker ni bila zagotovljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. |
| --- | --- |

(221)

S pismom o zavezi je bila banki Piraeus zagotovljena prednost, ker so bili z njim imetniki vlog pomirjeni, da bo banka Piraeus sposobna zbrati celotni znesek kapitala, ki ga je morala zbrati, tj. da bo GSFS zagotovil kapital, če ga banka Piraeus ne bi uspela zbrati na trgu. Navedena zaveza je tudi olajšala zbiranje zasebnega kapitala na trgu, ker so bili vlagatelji pomirjeni, da bo GSFS zagotovil del kapitala, če ga banka Piraeus ne bo uspela zbrati na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat banka Piraeus ni imela dostopa do kapitalskih trgov. Navedena prednost je selektivna, ker ni bila zagotovljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji.

| (222) | Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, bo verjetno tudi ukrep B3 vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(222)

Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, bo verjetno tudi ukrep B3 vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.

| (223) | Ukrep B3 torej pomeni pomoč in so ga grški organi priglasili kot državno pomoč. |
| --- | --- |

(223)

Ukrep B3 torej pomeni pomoč in so ga grški organi priglasili kot državno pomoč.

7.1.3.4   Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2013 (ukrep B4)

| (224) | Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012 (ukrep B4), je delno preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) v trajno dokapitalizacijo v višini 5 891 milijonov EUR v navadnih delnicah. Ker je ukrep B4 delno preoblikovanje že dodeljene pomoči, še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vendar za dani nominalni znesek pomoči poveča prednost banke Piraeus (in s tem izkrivljanje konkurence), ker je to trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija kot v primeru ukrepov B1 in B2. |
| --- | --- |

(224)

Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012 (ukrep B4), je delno preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) v trajno dokapitalizacijo v višini 5 891 milijonov EUR v navadnih delnicah. Ker je ukrep B4 delno preoblikovanje že dodeljene pomoči, še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vendar za dani nominalni znesek pomoči poveča prednost banke Piraeus (in s tem izkrivljanje konkurence), ker je to trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija kot v primeru ukrepov B1 in B2.

| (225) | Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. V zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino Komisija na primer ugotavlja, da je pomoč banki Piraeus omogočila nadaljevanje poslovanja v drugih državah članicah. Njena likvidacija bi privedla do prenehanja njenih dejavnosti v tujini na podlagi likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Poleg tega so v Grčiji delovale nekatere banke iz drugih držav članic. Ukrep torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Komisija zato meni, da ukrep B4 pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(225)

Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. V zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino Komisija na primer ugotavlja, da je pomoč banki Piraeus omogočila nadaljevanje poslovanja v drugih državah članicah. Njena likvidacija bi privedla do prenehanja njenih dejavnosti v tujini na podlagi likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Poleg tega so v Grčiji delovale nekatere banke iz drugih držav članic. Ukrep torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Komisija zato meni, da ukrep B4 pomeni državno pomoč.

7.1.3.5   Sklepna ugotovitev glede ukrepov B1, B2, B3 in B4

| (226) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, je 7 335 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.3, je bil samo del prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) pretvorjen v trajno dokapitalizacijo (ukrep B4), ker je banka Piraeus pri dokapitalizaciji iz pomladi 2013 pritegnila zasebni kapital v višini 1 444 milijonov EUR. Dodatni kapital v višini 1 082 milijonov EUR (ukrep B3), ki ga je obljubil GSFS, ni bil potreben in torej ni bil izplačan. Znesek izplačane državne podpore je bil torej samo vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije, tj. 6 253 milijonov EUR, in del te pomoči je bil odplačan v šestih mesecih med dokapitalizacijo iz pomladi 2013 (ukrep B4), saj je zasebna udeležba presegala znesek zaveze. |
| --- | --- |

(226)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, je 7 335 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.3, je bil samo del prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) pretvorjen v trajno dokapitalizacijo (ukrep B4), ker je banka Piraeus pri dokapitalizaciji iz pomladi 2013 pritegnila zasebni kapital v višini 1 444 milijonov EUR. Dodatni kapital v višini 1 082 milijonov EUR (ukrep B3), ki ga je obljubil GSFS, ni bil potreben in torej ni bil izplačan. Znesek izplačane državne podpore je bil torej samo vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije, tj. 6 253 milijonov EUR, in del te pomoči je bil odplačan v šestih mesecih med dokapitalizacijo iz pomladi 2013 (ukrep B4), saj je zasebna udeležba presegala znesek zaveze.

| (227) | V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2 in B3 so bili odobreni v obdobju enega leta, tj. od aprila 2012 do maja 2013. V navedenem obdobju se je RWA banke Piraeus po zaporednih prevzemih zelo povečal. Postavlja se torej vprašanje, katero stopnjo RWA je treba uporabiti, in natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti glede na RWA, ki je obstajal na začetku ali na koncu obdobja. Ukrepi B1, B2 in B3 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je Banka Grčije opredelila marca 2012 (stresni test iz leta 2012). Z drugimi besedami, kapitalske potrebe, ki naj bi se krile z navedenimi ukrepi državne podpore, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, primerjati z RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da Banka Grčije po marcu 2012 in do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni upoštevala prevzemov, ki so jih opravile grške banke, da bi njihove kapitalske potrebe prilagodila navzgor ali navzdol. To dodatno dokazuje, da so bili ukrepi B1, B2 in B3 ukrepi pomoči, povezani z banko Piraeus v obsegu, v kakršnem je obstajala na dan 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(227)

V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2 in B3 so bili odobreni v obdobju enega leta, tj. od aprila 2012 do maja 2013. V navedenem obdobju se je RWA banke Piraeus po zaporednih prevzemih zelo povečal. Postavlja se torej vprašanje, katero stopnjo RWA je treba uporabiti, in natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti glede na RWA, ki je obstajal na začetku ali na koncu obdobja. Ukrepi B1, B2 in B3 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je Banka Grčije opredelila marca 2012 (stresni test iz leta 2012). Z drugimi besedami, kapitalske potrebe, ki naj bi se krile z navedenimi ukrepi državne podpore, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, primerjati z RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da Banka Grčije po marcu 2012 in do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni upoštevala prevzemov, ki so jih opravile grške banke, da bi njihove kapitalske potrebe prilagodila navzgor ali navzdol. To dodatno dokazuje, da so bili ukrepi B1, B2 in B3 ukrepi pomoči, povezani z banko Piraeus v obsegu, v kakršnem je obstajala na dan 31. marca 2012.

| (228) | Pomoč, odobrena banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) ter zaveze, ki jo je dal GSFS (ukrep B3), tj. 7 335 milijonov EUR ali 21,5 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(228)

Pomoč, odobrena banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) ter zaveze, ki jo je dal GSFS (ukrep B3), tj. 7 335 milijonov EUR ali 21,5 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.

| (229) | Pomoč, izplačana banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2), tj. 6 253 milijonov EUR ali 18,4 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(229)

Pomoč, izplačana banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2), tj. 6 253 milijonov EUR ali 18,4 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.

| (230) | Ker je banki Piraeus uspelo privabiti zasebni kapital, je bil znesek, ki ga je GSFS dokončno vložil v banko Piraeus v obliki navadnih delnic, 5 891 milijonov EUR, kar je 17,3 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012. |
| --- | --- |

(230)

Ker je banki Piraeus uspelo privabiti zasebni kapital, je bil znesek, ki ga je GSFS dokončno vložil v banko Piraeus v obliki navadnih delnic, 5 891 milijonov EUR, kar je 17,3 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.

7.1.4   Sklepna ugotovitev glede obstoja in skupnega zneska pomoči, ki jo je prejela banka Piraeus

| (231) | Ukrepi A, B1, B2, B3, B4, L1 in L2 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Navedeni ukrepi so povzeti v preglednici 11.

  Preglednica 11


  Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela banka Piraeus










  Ref. | Ukrep | Vrsta ukrepa | Znesek pomoči | Pomoč/RWA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Prednostne delnice | Kapitalska podpora | 750 milijonov EUR | 2,1 % |
| B1
  B2
  B3 | Prva premostitvena dokapitalizacija
  Druga premostitvena dokapitalizacija
  Pismo o zavezi | Kapitalska podpora | 4 700 milijonov EUR
  1 553 milijonov EUR
  1 082 milijonov EUR | 13,8 %
  4,5 %
  3,2 % |
| Skupna kapitalska pomoč, odobrena banki Piraeus A + B1 + B2 + B3 | 8 085 milijonov EUR | 23,7 % |
| Skupna pomoč, izplačana banki Piraeus A + B1 + B2 | 7 003 milijonov EUR | 21,6 % |
| B4 | Dokapitalizacija | Kapitalska podpora | 5 891 milijonov EUR | 17,3 % |
| Skupna kapitalska pomoč, izplačana banki Piraeus, brez pomoči, odplačane v šestih mesecih | 6 641 milijonov EUR | 19,4 % |
| Ref. | Ukrep | Vrsta ukrepa | Nominalni znesek pomoči |
| L1 | Likvidnostna podpora | Jamstvo
  Obligacijsko posojilo | Jamstva: 9,9 milijarde EUR
  Obligacijska posojila: 1,3 milijarde EUR |
| L2 | ELA z državnim jamstvom | Financiranje in jamstvo | 31,4 milijarde EUR |
| Skupna likvidnostna pomoč, odobrena banki Piraeus | 42,6 milijarde EUR |

(231)

Ukrepi A, B1, B2, B3, B4, L1 in L2 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Navedeni ukrepi so povzeti v preglednici 11.

Preglednica 11

Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela banka Piraeus

Ref.

Ukrep

Vrsta ukrepa

Znesek pomoči

Pomoč/RWA

A

Prednostne delnice

Kapitalska podpora

750 milijonov EUR

2,1 %

B1

B2

B3

Prva premostitvena dokapitalizacija

Druga premostitvena dokapitalizacija

Pismo o zavezi

Kapitalska podpora

4 700 milijonov EUR

1 553 milijonov EUR

1 082 milijonov EUR

13,8 %

4,5 %

3,2 %

Skupna kapitalska pomoč, odobrena banki Piraeus A + B1 + B2 + B3

8 085 milijonov EUR

23,7 %

Skupna pomoč, izplačana banki Piraeus A + B1 + B2

7 003 milijonov EUR

21,6 %

B4

Dokapitalizacija

Kapitalska podpora

5 891 milijonov EUR

17,3 %

Skupna kapitalska pomoč, izplačana banki Piraeus, brez pomoči, odplačane v šestih mesecih

6 641 milijonov EUR

19,4 %

Ref.

Ukrep

Vrsta ukrepa

Nominalni znesek pomoči

L1

Likvidnostna podpora

Jamstvo

Obligacijsko posojilo

Jamstva: 9,9 milijarde EUR

Obligacijska posojila: 1,3 milijarde EUR

L2

ELA z državnim jamstvom

Financiranje in jamstvo

31,4 milijarde EUR

Skupna likvidnostna pomoč, odobrena banki Piraeus

42,6 milijarde EUR

7.2   PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI

| (232) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 183, bi bilo treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (98). |
| --- | --- |

(232)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 183, bi bilo treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (98).

| (233) | Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(233)

Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.

| (234) | Smernice za ukrepe dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011. |
| --- | --- |

(234)

Smernice za ukrepe dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.

| (235) | V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, zagotovitvi ustreznega prispevka upravičenca in omejitvi izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(235)

V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, zagotovitvi ustreznega prispevka upravičenca in omejitvi izkrivljanja konkurence.

| (236) | Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene ali odobrene brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013. |
| --- | --- |

(236)

Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene ali odobrene brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013.

7.2.1   Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore za banko Piraeus (ukrep L1)

| (237) | Likvidnostna podpora, ki jo je banka Piraeus že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi sklepi, s katerimi so bili odobreni ukrepi na podlagi programa pomoči grškim bankam ter njihove spremembe in podaljšanja (99). Kakršna koli prihodnja likvidnostna podpora za banko Piraeus bo morala biti dodeljena v okviru programa, ki ga bo ustrezno odobrila Komisija. Pogoje take pomoči bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti. |
| --- | --- |

(237)

Likvidnostna podpora, ki jo je banka Piraeus že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi sklepi, s katerimi so bili odobreni ukrepi na podlagi programa pomoči grškim bankam ter njihove spremembe in podaljšanja (99). Kakršna koli prihodnja likvidnostna podpora za banko Piraeus bo morala biti dodeljena v okviru programa, ki ga bo ustrezno odobrila Komisija. Pogoje take pomoči bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.

7.2.2   Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)

| (238) | Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam, ki je bil odobren leta 2008 na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno ocenjevati na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak jo je treba oceniti samo na podlagi sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(238)

Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam, ki je bil odobren leta 2008 na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno ocenjevati na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak jo je treba oceniti samo na podlagi sporočila o prestrukturiranju.

7.2.3   Pravna podlaga za oceno združljivosti ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)

| (239) | Združljivost ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli ELA z državnim jamstvom, dodeljena brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(239)

Združljivost ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli ELA z državnim jamstvom, dodeljena brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013.

7.2.4   Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4)

| (240) | Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Ker so bili navedeni ukrepi izvedeni pred 1. avgustom 2013, ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) je treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(240)

Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Ker so bili navedeni ukrepi izvedeni pred 1. avgustom 2013, ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) je treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju.

7.3   SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011

| (241) | Da bi bila pomoč združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, mora izpolnjevati splošna merila za združljivost: primernost, nujnost in sorazmernost. |
| --- | --- |

(241)

Da bi bila pomoč združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, mora izpolnjevati splošna merila za združljivost: primernost, nujnost in sorazmernost.

| (242) | Ker grške banke niso več imele dostopa do trgov medbančnih posojil in so postale v celoti odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 37, in ker si banka Piraeus ni mogla sposoditi zadostnega zneska sredstev na podlagi rednih operacij refinanciranja, se je banka Piraeus zanašala na ELA z državnim jamstvom za zagotovitev zadostne likvidnosti in preprečitev svojega propada. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad banke Piraeus. |
| --- | --- |

(242)

Ker grške banke niso več imele dostopa do trgov medbančnih posojil in so postale v celoti odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 37, in ker si banka Piraeus ni mogla sposoditi zadostnega zneska sredstev na podlagi rednih operacij refinanciranja, se je banka Piraeus zanašala na ELA z državnim jamstvom za zagotovitev zadostne likvidnosti in preprečitev svojega propada. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad banke Piraeus.

| (243) | Ker ELA z državnim jamstvom vključuje razmeroma visoke stroške financiranja za banko Piraeus, za banko Piraeus obstaja zadostna spodbuda, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Banka Piraeus je morala plačevati obrestno mero, ki je bila za [...] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala banka Piraeus državi plačati premijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. Zato so skupni stroški ELA z državnim jamstvom za banko Piraeus mnogo višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med prvimi in zadnjimi višja od ravni premije za jamstva, ki se zahteva s sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Zato je mogoče nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteti za zadostno. Kar zadeva znesek ELA z državnim jamstvom, ga Banka Grčije in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb banke Piraeus. Pozorno spremljata njegovo uporabo in zagotavljata, da je omejen na najmanjšega potrebnega. Z ukrepom L2 torej banki Piraeus niso zagotovljena čezmerna likvidna sredstva, ki bi se lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek. |
| --- | --- |

(243)

Ker ELA z državnim jamstvom vključuje razmeroma visoke stroške financiranja za banko Piraeus, za banko Piraeus obstaja zadostna spodbuda, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Banka Piraeus je morala plačevati obrestno mero, ki je bila za [...] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala banka Piraeus državi plačati premijo za jamstvo v višini [...] bazičnih točk. Zato so skupni stroški ELA z državnim jamstvom za banko Piraeus mnogo višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med prvimi in zadnjimi višja od ravni premije za jamstva, ki se zahteva s sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Zato je mogoče nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteti za zadostno. Kar zadeva znesek ELA z državnim jamstvom, ga Banka Grčije in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb banke Piraeus. Pozorno spremljata njegovo uporabo in zagotavljata, da je omejen na najmanjšega potrebnega. Z ukrepom L2 torej banki Piraeus niso zagotovljena čezmerna likvidna sredstva, ki bi se lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek.

| (244) | Tak natančen nadzor nad uporabo ELA z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je njena uporaba omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne vodi do neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija tudi ugotavlja, da se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus izvedla načrt prestrukturiranja, s katerim bo zmanjšala svojo odvisnost od financiranja s strani centralne banke, in da bo banka Piraeus ravnala v skladu z omejitvami ravnanja, kot je analizirano v oddelku 7.6. Navedeni dejavniki zagotavljajo, da se bo odvisnost od likvidnostne podpore čim prej končala in da je taka pomoč sorazmerna. |
| --- | --- |

(244)

Tak natančen nadzor nad uporabo ELA z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je njena uporaba omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne vodi do neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija tudi ugotavlja, da se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus izvedla načrt prestrukturiranja, s katerim bo zmanjšala svojo odvisnost od financiranja s strani centralne banke, in da bo banka Piraeus ravnala v skladu z omejitvami ravnanja, kot je analizirano v oddelku 7.6. Navedeni dejavniki zagotavljajo, da se bo odvisnost od likvidnostne podpore čim prej končala in da je taka pomoč sorazmerna.

| (245) | Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Ker s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 niso bile uvedene dodatne zahteve v zvezi z jamstvi, je ukrep L2 skladen tudi s sporočilom o bančništvu iz leta 2013. |
| --- | --- |

(245)

Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Ker s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 niso bile uvedene dodatne zahteve v zvezi z jamstvi, je ukrep L2 skladen tudi s sporočilom o bančništvu iz leta 2013.

7.4   SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013

| (246) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 241 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost: (100) primernost, nujnost in sorazmernost. |
| --- | --- |

(246)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 241 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost: (100) primernost, nujnost in sorazmernost.

| (247) | Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 vsebujeta nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov. |
| --- | --- |

(247)

Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 vsebujeta nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov.

7.4.1   Primernost ukrepov

| (248) | Komisija meni, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, ker banki Piraeus omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Banka Piraeus brez dokapitalizacij iz GSFS ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB. |
| --- | --- |

(248)

Komisija meni, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, ker banki Piraeus omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Banka Piraeus brez dokapitalizacij iz GSFS ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB.

| (249) | Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka Piraeus navedla, da je banka Piraeus ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Banka Piraeus je kot taka sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad banke Piraeus povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. Finančne institucije v Grčiji so v takratnih prevladujočih okoliščinah imele težave z dostopom do financiranja. Zaradi navedenega pomanjkanja financiranja je bila omejena njihova možnost zagotavljanja posojil za grško gospodarstvo. V teh okoliščinah bi propad banke Piraeus še poslabšal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, zelo nenavadnega in nepredvidljivega dogodka, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevelikega tveganja banke Piraeus. Ukrepi so torej namenjeni predvsem obravnavanju rezultatov programa PSI in ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji. |
| --- | --- |

(249)

Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka Piraeus navedla, da je banka Piraeus ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Banka Piraeus je kot taka sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad banke Piraeus povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. Finančne institucije v Grčiji so v takratnih prevladujočih okoliščinah imele težave z dostopom do financiranja. Zaradi navedenega pomanjkanja financiranja je bila omejena njihova možnost zagotavljanja posojil za grško gospodarstvo. V teh okoliščinah bi propad banke Piraeus še poslabšal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, zelo nenavadnega in nepredvidljivega dogodka, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevelikega tveganja banke Piraeus. Ukrepi so torej namenjeni predvsem obravnavanju rezultatov programa PSI in ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.

| (250) | Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili takoj sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov v zvezi s korporativnim upravljanjem in komercialnimi dejavnostmi banke Piraeus. Kot je opisano v uvodnih izjavah 115, 116 in 117, je banka Piraeus tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in že izvedla številna znižanja stroškov. Dvomi Komisije so bili torej odpravljeni. |
| --- | --- |

(250)

Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili takoj sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov v zvezi s korporativnim upravljanjem in komercialnimi dejavnostmi banke Piraeus. Kot je opisano v uvodnih izjavah 115, 116 in 117, je banka Piraeus tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in že izvedla številna znižanja stroškov. Dvomi Komisije so bili torej odpravljeni.

| (251) | Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome tudi glede tega, ali obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za primer, da bi banka Piraeus prešla pod nadzor države ali da bi nadzor obdržali zasebni delničarji, medtem ko bi bila večinska lastnica država. V zavezah, opisanih v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, je zagotovljeno, da bo kreditno poslovanje banke Piraeus potekalo na poslovni podlagi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred vmešavanjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila GSFS in banka Piraeus, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus. |
| --- | --- |

(251)

Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome tudi glede tega, ali obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za primer, da bi banka Piraeus prešla pod nadzor države ali da bi nadzor obdržali zasebni delničarji, medtem ko bi bila večinska lastnica država. V zavezah, opisanih v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, je zagotovljeno, da bo kreditno poslovanje banke Piraeus potekalo na poslovni podlagi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred vmešavanjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila GSFS in banka Piraeus, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus.

| (252) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranjanje finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti banke Piraeus. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni. |
| --- | --- |

(252)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranjanje finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti banke Piraeus. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.

7.4.2   Nujnost – omejitev pomoči na najmanjšo potrebno

| (253) | V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja. |
| --- | --- |

(253)

V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.

| (254) | Znesek kapitalske podpore je izračunala Banka Grčije v okviru stresnega testa iz leta 2012, da bi zagotovila, da bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke Piraeus v obdobju 2012–2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Z ukrepi B1, B2, B3 in B4 banki Piraeus torej ni zagotovljen presežni kapital. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 250, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi banka Piraeus v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč. |
| --- | --- |

(254)

Znesek kapitalske podpore je izračunala Banka Grčije v okviru stresnega testa iz leta 2012, da bi zagotovila, da bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke Piraeus v obdobju 2012–2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Z ukrepi B1, B2, B3 in B4 banki Piraeus torej ni zagotovljen presežni kapital. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 250, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi banka Piraeus v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.

| (255) | Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bili odobreni maja 2012 oziroma decembra 2012 in izplačani v naravi v obliki obveznic EFSF. GSFS je kot nadomestilo od datuma izplačila obveznic EFSF do datuma dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejel natečene obresti na obveznice EFSF in 1-odstotno provizijo (101). Kot je poudarjeno v sklepu o začetku postopka Piraeus, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje nizkega nadomestila omejeno na eno leto pri ukrepu B1 in pet mesecev pri ukrepu B2 (tj. do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, tj. ukrep B4). Medtem ko se zaradi prve in druge premostitvene dokapitalizacije delež obstoječih delničarjev ni zmanjšal, je dokapitalizacija iz pomladi 2013 povzročila veliko zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev, saj je njihov delež v lastniškem kapitalu banke Piraeus padel na 2,3 %. Neobičajno stanje, ki je prevladovalo od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, se je nato končalo. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni. |
| --- | --- |

(255)

Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bili odobreni maja 2012 oziroma decembra 2012 in izplačani v naravi v obliki obveznic EFSF. GSFS je kot nadomestilo od datuma izplačila obveznic EFSF do datuma dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejel natečene obresti na obveznice EFSF in 1-odstotno provizijo (101). Kot je poudarjeno v sklepu o začetku postopka Piraeus, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje nizkega nadomestila omejeno na eno leto pri ukrepu B1 in pet mesecev pri ukrepu B2 (tj. do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, tj. ukrep B4). Medtem ko se zaradi prve in druge premostitvene dokapitalizacije delež obstoječih delničarjev ni zmanjšal, je dokapitalizacija iz pomladi 2013 povzročila veliko zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev, saj je njihov delež v lastniškem kapitalu banke Piraeus padel na 2,3 %. Neobičajno stanje, ki je prevladovalo od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, se je nato končalo. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni.

| (256) | Drugič, glede na nenavaden izvor težav banke Piraeus, ki je izgube utrpela predvsem zaradi odpisa dolga v korist države (program PSI in odkup dolga, ki državi zagotavljata precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in posledic dolgotrajne recesije v njenem domačem gospodarstvu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (102). |
| --- | --- |

(256)

Drugič, glede na nenavaden izvor težav banke Piraeus, ki je izgube utrpela predvsem zaradi odpisa dolga v korist države (program PSI in odkup dolga, ki državi zagotavljata precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in posledic dolgotrajne recesije v njenem domačem gospodarstvu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (102).

| (257) | Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala v okviru prihodnjega povečanja kapitala. Navedeno zavezo, sprejeto decembra 2012, bi bilo mogoče izvesti z dejanskim kapitalskim vložkom maja–junija 2013, le pet mesecev pozneje, ko je banka Piraeus izvedla povečanje kapitala. Ker je banka Piraeus pritegnila zasebne vlagatelje, GSFS ni bilo treba vložiti kapitala, ki ga je obljubil. Glede na kratko obdobje, v katerem je veljala navedena zaveza za zagotovitev kapitala, in zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 256, je sprejemljivo, da za navedeno zavezo ni bilo plačano nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(257)

Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala v okviru prihodnjega povečanja kapitala. Navedeno zavezo, sprejeto decembra 2012, bi bilo mogoče izvesti z dejanskim kapitalskim vložkom maja–junija 2013, le pet mesecev pozneje, ko je banka Piraeus izvedla povečanje kapitala. Ker je banka Piraeus pritegnila zasebne vlagatelje, GSFS ni bilo treba vložiti kapitala, ki ga je obljubil. Glede na kratko obdobje, v katerem je veljala navedena zaveza za zagotovitev kapitala, in zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 256, je sprejemljivo, da za navedeno zavezo ni bilo plačano nobeno nadomestilo.

| (258) | Kar zadeva ukrep B4, morajo biti kapitalski vložki v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisani z dovolj velikim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za učinek slabitve), da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno nadomestilo. Ker z ukrepom B4 ni bil zagotovljen dovolj velik odbitek cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči dovolj velik odbitek teoretične cene brez pravice vpisa (103). Pred dokapitalizacijo banke Piraeus iz pomladi 2013 je njena tržna kapitalizacija znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se postavlja vprašanje, ali bi bilo treba obstoječe delničarje v celoti izbrisati. Komisija ugotavlja, da je bil emisijski tečaj določen v višini povprečne tržne cene v petdesetih dneh pred določitvijo emisijskega tečaja, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija tudi ugotavlja, da se je delež obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 v banki Piraeus le še 2,3-odstotni delež. Uporaba dodatnega odbitka za tržno ceno bi torej imela majhen učinek na nadomestilo GSFS. Glede na poseben položaj grških bank, pojasnjen v uvodni izjavi 256, in dejstvo, da potreba po pomoči v veliki meri izhaja iz odpisa dolga v korist države, Komisija meni, da je bil emisijski tečaj za delnice, ki jih je vpisala država, dovolj nizek. |
| --- | --- |

(258)

Kar zadeva ukrep B4, morajo biti kapitalski vložki v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisani z dovolj velikim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za učinek slabitve), da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno nadomestilo. Ker z ukrepom B4 ni bil zagotovljen dovolj velik odbitek cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči dovolj velik odbitek teoretične cene brez pravice vpisa (103). Pred dokapitalizacijo banke Piraeus iz pomladi 2013 je njena tržna kapitalizacija znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se postavlja vprašanje, ali bi bilo treba obstoječe delničarje v celoti izbrisati. Komisija ugotavlja, da je bil emisijski tečaj določen v višini povprečne tržne cene v petdesetih dneh pred določitvijo emisijskega tečaja, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija tudi ugotavlja, da se je delež obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 v banki Piraeus le še 2,3-odstotni delež. Uporaba dodatnega odbitka za tržno ceno bi torej imela majhen učinek na nadomestilo GSFS. Glede na poseben položaj grških bank, pojasnjen v uvodni izjavi 256, in dejstvo, da potreba po pomoči v veliki meri izhaja iz odpisa dolga v korist države, Komisija meni, da je bil emisijski tečaj za delnice, ki jih je vpisala država, dovolj nizek.

| (259) | GSFS je izdal tudi nakupne bone in je za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, udeležen v dokapitalizaciji iz pomladi 2013, odobril en nakupni bon. GSFS je navedene nakupne bone podelil brezplačno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 106, vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni GSFS, povečani za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev). Nadomestilo, ki ga je prejel GSFS za delnice, ki jih ima, je dejansko omejeno na teh ravneh. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o prestrukturiranju. Ker so bili navedeni nakupni boni ključni dejavnik pri uspehu nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa in zasebnega plasiranja, ki ju je banka Piraeus uvedla v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, Komisija meni, da so navedeni nakupni boni banki Piraeus omogočili, da je znesek pomoči zmanjšala za 1 444 milijonov EUR. Zaradi nizkega kapitalskega količnika banke Piraeus pred dokapitalizacijo in velike negotovosti, ki je tedaj prevladovala, so namreč takrat razpoložljive simulacije pokazale, da brez nakupnih bonov zasebni vlagatelji ne bi dosegli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 249 in 256, ker bi GSFS prejel minimalno pozitivno nadomestilo, če bi bili nakupni boni izvršeni, ter ker je bil cilj MEFP privabiti nekatere zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in bi preprečili položaj, v katerem bi bil celotni bančni sektor pod nadzorom GSFS, Komisija lahko sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Navedeno sprejetje temelji tudi na dejstvu, da zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne določa nikakršne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice in da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodi samo izvršilna cena nakupnih bonov ter da se lahko prilagoditev izvede samo naknadno in le do višine prihodka, ustvarjenega s prodajo predkupnih pravic GSFS. Poleg tega bo zaveza Grčije, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal GSFS, zaprosila za odobritev Komisije, Komisiji omogočila zagotovitev, da se z nobenim morebitnim prihodnjim odkupom ne bo dodatno zmanjšalo nadomestilo za GSFS in povečalo nadomestilo za imetnike nakupnih bonov. |
| --- | --- |

(259)

GSFS je izdal tudi nakupne bone in je za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, udeležen v dokapitalizaciji iz pomladi 2013, odobril en nakupni bon. GSFS je navedene nakupne bone podelil brezplačno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 106, vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni GSFS, povečani za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev). Nadomestilo, ki ga je prejel GSFS za delnice, ki jih ima, je dejansko omejeno na teh ravneh. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o prestrukturiranju. Ker so bili navedeni nakupni boni ključni dejavnik pri uspehu nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa in zasebnega plasiranja, ki ju je banka Piraeus uvedla v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, Komisija meni, da so navedeni nakupni boni banki Piraeus omogočili, da je znesek pomoči zmanjšala za 1 444 milijonov EUR. Zaradi nizkega kapitalskega količnika banke Piraeus pred dokapitalizacijo in velike negotovosti, ki je tedaj prevladovala, so namreč takrat razpoložljive simulacije pokazale, da brez nakupnih bonov zasebni vlagatelji ne bi dosegli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 249 in 256, ker bi GSFS prejel minimalno pozitivno nadomestilo, če bi bili nakupni boni izvršeni, ter ker je bil cilj MEFP privabiti nekatere zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in bi preprečili položaj, v katerem bi bil celotni bančni sektor pod nadzorom GSFS, Komisija lahko sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Navedeno sprejetje temelji tudi na dejstvu, da zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne določa nikakršne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice in da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodi samo izvršilna cena nakupnih bonov ter da se lahko prilagoditev izvede samo naknadno in le do višine prihodka, ustvarjenega s prodajo predkupnih pravic GSFS. Poleg tega bo zaveza Grčije, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal GSFS, zaprosila za odobritev Komisije, Komisiji omogočila zagotovitev, da se z nobenim morebitnim prihodnjim odkupom ne bo dodatno zmanjšalo nadomestilo za GSFS in povečalo nadomestilo za imetnike nakupnih bonov.

| (260) | V zvezi z dejstvom, da so delnice GSFS neglasovalne, Komisija opozarja, da potreba po pomoči ne izhaja predvsem iz prevelikega tveganja. Poleg tega je bil cilj MEFP, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju. Še več, okvir odnosov in samodejna ponovna uvedba glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe pred prihodnjimi prevelikimi tveganji, ki bi jih prevzeli zasebni upravljavci. Nazadnje, PSI in odkup iz decembra 2012 sta vrsta nadomestila za državo, ker se je dolg zadnjenavedene do banke Piraeus zmanjšal za več milijard EUR. Zaradi vseh navedenih razlogov lahko Komisija sprejme, da GSFS prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen. |
| --- | --- |

(260)

V zvezi z dejstvom, da so delnice GSFS neglasovalne, Komisija opozarja, da potreba po pomoči ne izhaja predvsem iz prevelikega tveganja. Poleg tega je bil cilj MEFP, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju. Še več, okvir odnosov in samodejna ponovna uvedba glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe pred prihodnjimi prevelikimi tveganji, ki bi jih prevzeli zasebni upravljavci. Nazadnje, PSI in odkup iz decembra 2012 sta vrsta nadomestila za državo, ker se je dolg zadnjenavedene do banke Piraeus zmanjšal za več milijard EUR. Zaradi vseh navedenih razlogov lahko Komisija sprejme, da GSFS prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen.

| (261) | Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni kot pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(261)

Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni kot pomoč za reševanje.

7.4.3   Sorazmernost – ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja

| (262) | Banka Piraeus je prejela zelo velik znesek državne pomoči. Ta položaj lahko povzroči resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. V zavezah je zlasti navedeno, da bo poslovanje banke Piraeus še naprej potekalo na poslovni podlagi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 136 in 137. Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov in številnim odprodajam, kot je opisano v uvodnih izjavah 138, 139 in 143. Omejitve izkrivljanja konkurence bodo podrobneje ocenjene v oddelku 7.6. |
| --- | --- |

(262)

Banka Piraeus je prejela zelo velik znesek državne pomoči. Ta položaj lahko povzroči resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. V zavezah je zlasti navedeno, da bo poslovanje banke Piraeus še naprej potekalo na poslovni podlagi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 136 in 137. Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov in številnim odprodajam, kot je opisano v uvodnih izjavah 138, 139 in 143. Omejitve izkrivljanja konkurence bodo podrobneje ocenjene v oddelku 7.6.

| (263) | V banki Piraeus je bil imenovan skrbnik spremljanja za spremljanje pravilnega izvajanja zavez glede korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. S tem bodo preprečene kakršne koli škodljive spremembe poslovne prakse banke Piraeus in zmanjšani morebitni negativni učinki prelivanja. |
| --- | --- |

(263)

V banki Piraeus je bil imenovan skrbnik spremljanja za spremljanje pravilnega izvajanja zavez glede korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. S tem bodo preprečene kakršne koli škodljive spremembe poslovne prakse banke Piraeus in zmanjšani morebitni negativni učinki prelivanja.

| (264) | Nazadnje, nov obsežen načrt prestrukturiranja je bil Komisiji predložen 25. junija 2014. Navedeni načrt prestrukturiranja bo ocenjen v oddelku 7.6. |
| --- | --- |

(264)

Nazadnje, nov obsežen načrt prestrukturiranja je bil Komisiji predložen 25. junija 2014. Navedeni načrt prestrukturiranja bo ocenjen v oddelku 7.6.

| (265) | Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008. |
| --- | --- |

(265)

Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008.

7.4.4   Sklepna ugotovitev glede skladnosti dokapitalizacij iz GSFS s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011

| (266) | Ugotovljeno je torej, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. |
| --- | --- |

(266)

Ugotovljeno je torej, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011.

7.5   SKLADNOST PREVZEMOV PRENESENIH DEJAVNOSTI BANKE ATE, BANKE GENIKI, CIPRSKIH PRENESENIH DEJAVNOSTI IN BANKE MBG S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU

| (267) | V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da se prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, ne smejo financirati z državno pomočjo, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja. Poleg tega je v točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je ta sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora torej oceniti, ali je mogoče prevzeme, ki jih je opravila banka Piraeus, šteti za skladne s sporočilom o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(267)

V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da se prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, ne smejo financirati z državno pomočjo, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja. Poleg tega je v točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je ta sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora torej oceniti, ali je mogoče prevzeme, ki jih je opravila banka Piraeus, šteti za skladne s sporočilom o prestrukturiranju.

7.5.1   Skladnost prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE s sporočilom o prestrukturiranju

7.5.1.1   Učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus

| (268) | Banka Piraeus je s prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE pridobila velik obseg vlog z mnogo manjšim zneskom neto posojil (104). Prevzem je torej bistveno prispeval k zmanjšanju zelo visokega razmerja med posojili in vlogami banke Piraeus. |
| --- | --- |

(268)

Banka Piraeus je s prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE pridobila velik obseg vlog z mnogo manjšim zneskom neto posojil (104). Prevzem je torej bistveno prispeval k zmanjšanju zelo visokega razmerja med posojili in vlogami banke Piraeus.

| (269) | Poleg tega je privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic, osebja in integracije IT, sinergije financiranja in prihodkovne sinergije. |
| --- | --- |

(269)

Poleg tega je privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic, osebja in integracije IT, sinergije financiranja in prihodkovne sinergije.

| (270) | Prevzem je torej zelo pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(270)

Prevzem je torej zelo pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.

7.5.1.2   Učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus

| (271) | V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(271)

V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus.

| (272) | Znesek, ki ga je banka Piraeus plačala za prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE, je bil določen na 0,6 % vrednosti prenesenih vlog in je znašal približno 95 milijonov EUR. Enak je bil 0,02 % skupnih sredstev banke Piraeus ob prevzemu. Navedeni znesek se lahko torej šteje za majhen, vendar ne zanemarljiv. |
| --- | --- |

(272)

Znesek, ki ga je banka Piraeus plačala za prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE, je bil določen na 0,6 % vrednosti prenesenih vlog in je znašal približno 95 milijonov EUR. Enak je bil 0,02 % skupnih sredstev banke Piraeus ob prevzemu. Navedeni znesek se lahko torej šteje za majhen, vendar ne zanemarljiv.

| (273) | S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE se je močno izboljšal zelo težaven likvidnostni položaj banke Piraeus, tako da je banka z njim prišla v precej znosnejši položaj. Komisija opozarja, da [...]. Prevzem in njegovo nizko nakupno ceno je torej mogoče šteti za bistvena za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in spadata pod izjemo iz točke 23 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(273)

S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE se je močno izboljšal zelo težaven likvidnostni položaj banke Piraeus, tako da je banka z njim prišla v precej znosnejši položaj. Komisija opozarja, da [...]. Prevzem in njegovo nizko nakupno ceno je torej mogoče šteti za bistvena za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in spadata pod izjemo iz točke 23 sporočila o prestrukturiranju.

7.5.1.3   Izkrivljajoči učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na konkurenco

| (274) | V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je še navedeno, da se prevzemi lahko odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti postopek prevzema pošten in mora zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu. |
| --- | --- |

(274)

V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je še navedeno, da se prevzemi lahko odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti postopek prevzema pošten in mora zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu.

| (275) | Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko ATE ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Poleg tega je Banka Grčije analizirala različne druge možnosti za banko ATE (npr. likvidacijo) in ugotovila, da je prodaja prenesenih dejavnosti banke ATE najugodnejša možnost, saj se bi z njo zmanjšali tveganje izvršitve in stroški za Grčijo. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(275)

Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko ATE ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Poleg tega je Banka Grčije analizirala različne druge možnosti za banko ATE (npr. likvidacijo) in ugotovila, da je prodaja prenesenih dejavnosti banke ATE najugodnejša možnost, saj se bi z njo zmanjšali tveganje izvršitve in stroški za Grčijo. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.

| (276) | Poleg tega ni ponudbe za prenesene dejavnosti banke ATE predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči. |
| --- | --- |

(276)

Poleg tega ni ponudbe za prenesene dejavnosti banke ATE predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči.

| (277) | Nazadnje, ker je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE odobril grški organ za konkurenco (105), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji. |
| --- | --- |

(277)

Nazadnje, ker je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE odobril grški organ za konkurenco (105), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.

| (278) | Prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE je torej v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(278)

Prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE je torej v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju.

7.5.1.4   Sklepna ugotovitev glede prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE

| (279) | Ugotovljeno je, da je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(279)

Ugotovljeno je, da je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.

7.5.2   Skladnost prevzema banke Geniki s sporočilom o prestrukturiranju

7.5.2.1   Učinek prevzema banke Geniki na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus

| (280) | V smislu donosnosti iz poslovanja bo prevzem banke Geniki pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. Glede na analizo, ki jo je ob navedenem prevzemu predložila banka Piraeus, bodo z združitvijo dveh bank na istem geografskem trgu ustvarjene sinergije, kot so prihranki stroškov na podlagi zmanjšanja števila osebja in zaprtja podružnic. Banka Piraeus bo pridobila stranke in imetnike vlog banke Geniki, s čimer se bodo bistveno znižali stroški distribucije. |
| --- | --- |

(280)

V smislu donosnosti iz poslovanja bo prevzem banke Geniki pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. Glede na analizo, ki jo je ob navedenem prevzemu predložila banka Piraeus, bodo z združitvijo dveh bank na istem geografskem trgu ustvarjene sinergije, kot so prihranki stroškov na podlagi zmanjšanja števila osebja in zaprtja podružnic. Banka Piraeus bo pridobila stranke in imetnike vlog banke Geniki, s čimer se bodo bistveno znižali stroški distribucije.

| (281) | V smislu likvidnostnega položaja, kot je ponazorjen v uvodni izjavi 65, je imela banka Geniki več vlog kot neto posojil. S prevzemom se je torej povečala likvidnost banke Piraeus ter zmanjšalo njeno razmerje med posojili in vlogami. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela. Prevzem torej verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb banke Piraeus. |
| --- | --- |

(281)

V smislu likvidnostnega položaja, kot je ponazorjen v uvodni izjavi 65, je imela banka Geniki več vlog kot neto posojil. S prevzemom se je torej povečala likvidnost banke Piraeus ter zmanjšalo njeno razmerje med posojili in vlogami. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela. Prevzem torej verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb banke Piraeus.

| (282) | Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(282)

Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.

7.5.2.2   Učinek prevzema banke Geniki na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus

| (283) | V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(283)

V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.

| (284) | Vendar je banka Piraeus za nakup banke Geniki plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana in Société Générale je vložila precejšen znesek kapitala v banko Piraeus, kar je bil pogoj za posel (106). |
| --- | --- |

(284)

Vendar je banka Piraeus za nakup banke Geniki plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana in Société Générale je vložila precejšen znesek kapitala v banko Piraeus, kar je bil pogoj za posel (106).

| (285) | Komisija ugotavlja, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem ne ustvarja dodatne kapitalske potrebe za banko Piraeus in zato prevzem banke Geniki izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(285)

Komisija ugotavlja, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem ne ustvarja dodatne kapitalske potrebe za banko Piraeus in zato prevzem banke Geniki izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

7.5.2.3   Izkrivljajoči učinek prevzema banke Geniki na konkurenco

| (286) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(286)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.

| (287) | Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko Geniki ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Geniki je ustvarjala velike izgube za družbo Société Générale, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, kako jo pustiti propasti. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(287)

Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko Geniki ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Geniki je ustvarjala velike izgube za družbo Société Générale, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, kako jo pustiti propasti. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.

| (288) | Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke Geniki predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči. Banka Piraeus torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. |
| --- | --- |

(288)

Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke Geniki predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči. Banka Piraeus torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči.

| (289) | Poleg tega je, ker je prevzem odobril grški organ za konkurenco (107), mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji. |
| --- | --- |

(289)

Poleg tega je, ker je prevzem odobril grški organ za konkurenco (107), mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.

| (290) | Nazadnje, nakupna cena je bila zelo nizka. Zato ni mogoče šteti, da je banka Piraeus uporabila državno pomoč za financiranje prevzema. Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke Geniki spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(290)

Nazadnje, nakupna cena je bila zelo nizka. Zato ni mogoče šteti, da je banka Piraeus uporabila državno pomoč za financiranje prevzema. Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke Geniki spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.

7.5.2.4   Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Geniki

| (291) | Ugotovljeno je, da je prevzem banke Geniki glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(291)

Ugotovljeno je, da je prevzem banke Geniki glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.

7.5.3   Skladnost prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti s sporočilom o prestrukturiranju

7.5.3.1   Učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus

| (292) | Prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus. |
| --- | --- |

(292)

Prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus.

| (293) | Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi prihrankov stroškov pri administraciji in osebju, ter precejšnjega izboljšanja stroškov vlog. Banka Piraeus je po prevzemu v celoti vključila grške posle treh ciprskih bank, prenovila blagovno znamko vseh podružnic treh ciprskih bank in že zelo napredovala pri racionalizaciji mreže. |
| --- | --- |

(293)

Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi prihrankov stroškov pri administraciji in osebju, ter precejšnjega izboljšanja stroškov vlog. Banka Piraeus je po prevzemu v celoti vključila grške posle treh ciprskih bank, prenovila blagovno znamko vseh podružnic treh ciprskih bank in že zelo napredovala pri racionalizaciji mreže.

| (294) | Za portfelje posojil grških poslov treh ciprskih bank so bile oblikovane ustrezne rezervacije. Banka Piraeus je dejansko navedena posojila pridobila po ceni, ki je precej pod njihovimi nominalnimi zneski: nakupna cena je bila znižana zaradi upoštevanja prihodnjih izgub, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Tveganje izgub iz posojil, ki bi presegale izgube, že upoštevane v nizki nakupni ceni, je torej omejeno. |
| --- | --- |

(294)

Za portfelje posojil grških poslov treh ciprskih bank so bile oblikovane ustrezne rezervacije. Banka Piraeus je dejansko navedena posojila pridobila po ceni, ki je precej pod njihovimi nominalnimi zneski: nakupna cena je bila znižana zaradi upoštevanja prihodnjih izgub, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Tveganje izgub iz posojil, ki bi presegale izgube, že upoštevane v nizki nakupni ceni, je torej omejeno.

| (295) | Banka Piraeus je prevzela tudi velik obseg vlog, skoraj tako velik kot prevzeta neto posojila. Tako je okrepila svoj likvidnostni položaj. |
| --- | --- |

(295)

Banka Piraeus je prevzela tudi velik obseg vlog, skoraj tako velik kot prevzeta neto posojila. Tako je okrepila svoj likvidnostni položaj.

| (296) | Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(296)

Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.

7.5.3.2   Učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus

| (297) | V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(297)

V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus.

| (298) | Kot je analizirano v oddelku 7.3, je bil namen pomoči kriti kapitalske potrebe prevzemnika ciprskih prenesenih dejavnosti, ker bi njihov prevzem zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Plačilo, ki ga je banka Piraeus nazadnje plačala za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, je bilo mnogo nižje od knjigovodske vrednosti prevzetega portfelja. Še nižje od vrednosti posojil je bilo, potem ko je bilo prilagojeno navzdol, da bi se upoštevale prihodnje izgube iz posojil, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Prevzemno ceno bi bilo torej mogoče šteti za negativno. Navedeno ugotovitev podpira dejstvo, da je banka Piraeus ob prevzemu ciprskih prenesenih dejavnosti, s katerimi je povečala svoj kapital, vknjižila zelo slabo ime. |
| --- | --- |

(298)

Kot je analizirano v oddelku 7.3, je bil namen pomoči kriti kapitalske potrebe prevzemnika ciprskih prenesenih dejavnosti, ker bi njihov prevzem zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Plačilo, ki ga je banka Piraeus nazadnje plačala za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, je bilo mnogo nižje od knjigovodske vrednosti prevzetega portfelja. Še nižje od vrednosti posojil je bilo, potem ko je bilo prilagojeno navzdol, da bi se upoštevale prihodnje izgube iz posojil, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Prevzemno ceno bi bilo torej mogoče šteti za negativno. Navedeno ugotovitev podpira dejstvo, da je banka Piraeus ob prevzemu ciprskih prenesenih dejavnosti, s katerimi je povečala svoj kapital, vknjižila zelo slabo ime.

| (299) | Če bi bilo vseeno treba šteti, da je banka Piraeus plačala pozitivno ceno, Komisija ugotavlja, da je GSFS kot pogoj za prevzem kupcu dal zavezo, da bo vložil znesek nakupne cene v kapitalu. GSFS je navedeno zavezo upošteval v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. Kapitalski vložek je pomoč za ciprske prenesene dejavnosti in ne za banko Piraeus, kot je pojasnjeno v oddelku 6.2.1. S prevzemom torej ni bila ustvarjena potreba po dodatni državni pomoči za banko Piraeus. |
| --- | --- |

(299)

Če bi bilo vseeno treba šteti, da je banka Piraeus plačala pozitivno ceno, Komisija ugotavlja, da je GSFS kot pogoj za prevzem kupcu dal zavezo, da bo vložil znesek nakupne cene v kapitalu. GSFS je navedeno zavezo upošteval v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. Kapitalski vložek je pomoč za ciprske prenesene dejavnosti in ne za banko Piraeus, kot je pojasnjeno v oddelku 6.2.1. S prevzemom torej ni bila ustvarjena potreba po dodatni državni pomoči za banko Piraeus.

| (300) | Ugotovljeno je, da glede na nenavadne pogoje (nizka nakupna cena in zaveza GSFS, da bo vložil znesek nakupne cene v okviru povečanja kapitala) prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(300)

Ugotovljeno je, da glede na nenavadne pogoje (nizka nakupna cena in zaveza GSFS, da bo vložil znesek nakupne cene v okviru povečanja kapitala) prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

7.5.3.3   Izkrivljajoči učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na konkurenco

| (301) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(301)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.

| (302) | Namen prodaje grških poslov ciprskih bank je bil zaščititi stabilnost grškega bančnega sistema in zagotoviti, da bi lahko ciprske banke prodale navedene dejavnosti, preden bi te ostale brez kakršne koli vrednosti. Posel je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(302)

Namen prodaje grških poslov ciprskih bank je bil zaščititi stabilnost grškega bančnega sistema in zagotoviti, da bi lahko ciprske banke prodale navedene dejavnosti, preden bi te ostale brez kakršne koli vrednosti. Posel je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.

| (303) | Poleg tega ni noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, predložil veljavne ponudbe za prevzem treh ciprskih bank. Prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. |
| --- | --- |

(303)

Poleg tega ni noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, predložil veljavne ponudbe za prevzem treh ciprskih bank. Prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski.

| (304) | Nazadnje, ker je navedeni prevzem odobril grški organ za konkurenco (108), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji. |
| --- | --- |

(304)

Nazadnje, ker je navedeni prevzem odobril grški organ za konkurenco (108), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.

| (305) | Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(305)

Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.

7.5.3.4   Sklepna ugotovitev glede prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti

| (306) | Ugotovljeno je, da je prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(306)

Ugotovljeno je, da je prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.

7.5.4   Skladnost prevzema banke MBG s sporočilom o prestrukturiranju

7.5.4.1   Učinek prevzema banke MBG na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus

| (307) | Prevzem popolnoma dokapitalizirane banke MBG izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus. |
| --- | --- |

(307)

Prevzem popolnoma dokapitalizirane banke MBG izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus.

| (308) | Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic in osebja, nižji stroški vlog in prihodkovne sinergije. Banka Piraeus je medtem v celoti vključila banko MBG. |
| --- | --- |

(308)

Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic in osebja, nižji stroški vlog in prihodkovne sinergije. Banka Piraeus je medtem v celoti vključila banko MBG.

| (309) | Ker je bila poleg tega banka MBG ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela, in ker je banka Piraeus plačala nakupno ceno v višini 1 milijon EUR, prevzem verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb za banko Piraeus. Poleg tega se je prodajalec v okviru posla zavezal, da bo v banko Piraeus vložil 400 milijonov EUR kapitala. Navedena zaveza je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, med katero je banka BCP v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(309)

Ker je bila poleg tega banka MBG ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela, in ker je banka Piraeus plačala nakupno ceno v višini 1 milijon EUR, prevzem verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb za banko Piraeus. Poleg tega se je prodajalec v okviru posla zavezal, da bo v banko Piraeus vložil 400 milijonov EUR kapitala. Navedena zaveza je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, med katero je banka BCP v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR.

| (310) | Ugotovljeno je, da je prevzem pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in da je bila nakupna cena banke MBG tako nizka, da ni preprečevala, da bi bila pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(310)

Ugotovljeno je, da je prevzem pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in da je bila nakupna cena banke MBG tako nizka, da ni preprečevala, da bi bila pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

7.5.4.2   Učinek prevzema banke MBG na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus

| (311) | V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(311)

V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.

| (312) | Vendar je banka Piraeus za nakup banke MBG plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je banka BCP ustrezno kapitalizirala banko MBG in je v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR kapitala, kar je bil pogoj za posel (109). |
| --- | --- |

(312)

Vendar je banka Piraeus za nakup banke MBG plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je banka BCP ustrezno kapitalizirala banko MBG in je v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR kapitala, kar je bil pogoj za posel (109).

| (313) | Ugotovljeno je, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem banke MBG ne ustvarja dodatnih kapitalskih potreb za banko Piraeus in zato prevzem banke MBG izjemoma ni v nasprotju z zahtevo, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(313)

Ugotovljeno je, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem banke MBG ne ustvarja dodatnih kapitalskih potreb za banko Piraeus in zato prevzem banke MBG izjemoma ni v nasprotju z zahtevo, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.

7.5.4.3   Izkrivljajoči učinek prevzema banke MBG na konkurenco

| (314) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(314)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.

| (315) | Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko MBG ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Banka MBG je ustvarjala velike izgube za banko BCP, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, da bi jo pustila propasti. Prodaja banke MBG je bila tudi del načrta prestrukturiranja banke BCP (110). Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(315)

Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko MBG ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Banka MBG je ustvarjala velike izgube za banko BCP, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, da bi jo pustila propasti. Prodaja banke MBG je bila tudi del načrta prestrukturiranja banke BCP (110). Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.

| (316) | Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke MBG predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči. |
| --- | --- |

(316)

Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke MBG predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči.

| (317) | Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke MBG spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(317)

Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke MBG spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.

7.5.4.4   Sklepna ugotovitev glede prevzema banke MBG

| (318) | Ugotovljeno je, da je prevzem banke MBG glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(318)

Ugotovljeno je, da je prevzem banke MBG glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.

7.6   SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU

7.6.1   Viri težav in posledice za oceno na podlagi sporočila o prestrukturiranju

| (319) | Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se spopada banka Piraeus, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva prvi dejavnik, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala nazadnje s pogajanji doseči dogovor s svojimi domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev zamenjanih za nove GDO z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi ročnostmi. Država je decembra 2012 te nove GDO odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube za grške banke. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj banke Piraeus je ta od leta 2010 do sredine leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi tveganja izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije. |
| --- | --- |

(319)

Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se spopada banka Piraeus, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva prvi dejavnik, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala nazadnje s pogajanji doseči dogovor s svojimi domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev zamenjanih za nove GDO z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi ročnostmi. Država je decembra 2012 te nove GDO odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube za grške banke. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj banke Piraeus je ta od leta 2010 do sredine leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi tveganja izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.

| (320) | Pomoč, dodeljena banki Piraeus, tj. vsota ukrepov B1, B2, B3 in B4 ali 7 335 milijonov EUR, je višja od zneska izgube, vknjižene po programu PSI (5 911 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(320)

Pomoč, dodeljena banki Piraeus, tj. vsota ukrepov B1, B2, B3 in B4 ali 7 335 milijonov EUR, je višja od zneska izgube, vknjižene po programu PSI (5 911 milijonov EUR).

| (321) | Velik del kapitalskih potreb izhaja iz običajne izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države. To dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 63 in 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki so prejele pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ker so ukrepi pomoči manj izkrivljajoči, bi bilo torej treba ukrepe, sprejete za omejitev izkrivljanja konkurence, sorazmerno omiliti. Ker program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga v korist države, je lahko nadomestilo za državo pri dokapitalizaciji bank nižje. Vendar Komisija ugotavlja, da je bila izpostavljenost banke Piraeus grškemu deželnemu tveganju večja kot izpostavljenost drugih velikih grških bank (111). Zato nekaterih izgub iz GDO ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države. |
| --- | --- |

(321)

Velik del kapitalskih potreb izhaja iz običajne izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države. To dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 63 in 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki so prejele pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ker so ukrepi pomoči manj izkrivljajoči, bi bilo torej treba ukrepe, sprejete za omejitev izkrivljanja konkurence, sorazmerno omiliti. Ker program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga v korist države, je lahko nadomestilo za državo pri dokapitalizaciji bank nižje. Vendar Komisija ugotavlja, da je bila izpostavljenost banke Piraeus grškemu deželnemu tveganju večja kot izpostavljenost drugih velikih grških bank (111). Zato nekaterih izgub iz GDO ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države.

| (322) | Drugi vir izgub banke Piraeus so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so navedene izgube predvsem posledica izjemno globoke in dolgotrajne recesije ter zmanjšanja BDP za približno 25 % v petih letih, in ne posledica tvegane posojilne prakse banke Piraeus. Zato pomoč, odobrena za kritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je torej manj izkrivljajoča (112). |
| --- | --- |

(322)

Drugi vir izgub banke Piraeus so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so navedene izgube predvsem posledica izjemno globoke in dolgotrajne recesije ter zmanjšanja BDP za približno 25 % v petih letih, in ne posledica tvegane posojilne prakse banke Piraeus. Zato pomoč, odobrena za kritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je torej manj izkrivljajoča (112).

| (323) | Vendar del kapitalskih potreb in izgub iz posojil banke Piraeus izvira iz mednarodnih hčerinskih družb. Stresni test, opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb banke Piraeus, je pokazal, da napovedi kreditne izgube iz tujih posojil znašajo 1 314 milijonov EUR v osnovnem scenariju in 1 624 milijonov EUR v neugodnem scenariju. Več teh tujih družb je v zadnjih letih ustvarjalo izgubo. Izgube iz mednarodnih dejavnosti so leta 2012 znašale 244 milijonov EUR pred obdavčitvijo (113). Tuja aktiva je pomenila tudi obremenitev likvidnih sredstev. |
| --- | --- |

(323)

Vendar del kapitalskih potreb in izgub iz posojil banke Piraeus izvira iz mednarodnih hčerinskih družb. Stresni test, opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb banke Piraeus, je pokazal, da napovedi kreditne izgube iz tujih posojil znašajo 1 314 milijonov EUR v osnovnem scenariju in 1 624 milijonov EUR v neugodnem scenariju. Več teh tujih družb je v zadnjih letih ustvarjalo izgubo. Izgube iz mednarodnih dejavnosti so leta 2012 znašale 244 milijonov EUR pred obdavčitvijo (113). Tuja aktiva je pomenila tudi obremenitev likvidnih sredstev.

| (324) | Zato je mogoče ugotoviti, da velik del izgub in potrebe po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji dovoljuje, da omili svoje zahteve. Prav tako del potrebe po pomoči izhaja iz izjemno globoke recesije v Grčiji in ne iz tveganega posojanja. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je torej manj izkrivljajoča. |
| --- | --- |

(324)

Zato je mogoče ugotoviti, da velik del izgub in potrebe po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji dovoljuje, da omili svoje zahteve. Prav tako del potrebe po pomoči izhaja iz izjemno globoke recesije v Grčiji in ne iz tveganega posojanja. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je torej manj izkrivljajoča.

| (325) | Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz lastnega tveganja banke Piraeus, kar zadeva njen velik delež državnega dolga in njene tuje hčerinske družbe. |
| --- | --- |

(325)

Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz lastnega tveganja banke Piraeus, kar zadeva njen velik delež državnega dolga in njene tuje hčerinske družbe.

7.6.2   Uspešno poslovanje

| (326) | Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V obravnavanem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(326)

Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V obravnavanem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.

| (327) | Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu banke Piraeus. V načrtu so opredeljeni vzroki za težave banke Piraeus in ukrepi, sprejeti za spoprijemanje z vsemi težavami uspešnega poslovanja, s katerimi se je srečevala. V načrtu prestrukturiranja so zlasti opisani strategija, izbrana za ohranitev operativne učinkovitosti banke Piraeus in odpravo visoke ravni NPL, reševanje njenega ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter njenih tujih podjetij, ki so se v zadnjih letih pri svojem financiranju in kapitalu zanašala na svojo matično družbo. |
| --- | --- |

(327)

Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu banke Piraeus. V načrtu so opredeljeni vzroki za težave banke Piraeus in ukrepi, sprejeti za spoprijemanje z vsemi težavami uspešnega poslovanja, s katerimi se je srečevala. V načrtu prestrukturiranja so zlasti opisani strategija, izbrana za ohranitev operativne učinkovitosti banke Piraeus in odpravo visoke ravni NPL, reševanje njenega ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter njenih tujih podjetij, ki so se v zadnjih letih pri svojem financiranju in kapitalu zanašala na svojo matično družbo.

7.6.2.1   Grške bančne dejavnosti

| (328) | Kar zadeva likvidnost (114) in odvisnost banke Piraeus od financiranja iz Eurosistema, sta v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od ELA z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(328)

Kar zadeva likvidnost (114) in odvisnost banke Piraeus od financiranja iz Eurosistema, sta v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od ELA z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja banke Piraeus.

| (329) | Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami, navedena v uvodni izjavi 137, zagotavlja, da bo bilančna struktura banke Piraeus ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržna. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj banke Piraeus. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja banke Piraeus lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri zagotovitev likvidnih sredstev banki Piraeus na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in v okviru ELA z državnim jamstvom. |
| --- | --- |

(329)

Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami, navedena v uvodni izjavi 137, zagotavlja, da bo bilančna struktura banke Piraeus ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržna. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj banke Piraeus. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja banke Piraeus lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri zagotovitev likvidnih sredstev banki Piraeus na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in v okviru ELA z državnim jamstvom.

| (330) | Grčija se je zaradi znižanja stroškov financiranja zavezala tudi, da bo banka Piraeus še naprej zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge v Grčiji, kot je opisano v uvodni izjavi 137. Tako znižanje stroškov vlog bo ključno prispevalo k donosnosti banke Piraeus pred oblikovanjem rezervacij. |
| --- | --- |

(330)

Grčija se je zaradi znižanja stroškov financiranja zavezala tudi, da bo banka Piraeus še naprej zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge v Grčiji, kot je opisano v uvodni izjavi 137. Tako znižanje stroškov vlog bo ključno prispevalo k donosnosti banke Piraeus pred oblikovanjem rezervacij.

| (331) | Banka Piraeus je od začetka krize opravila velike prevzeme, s katerimi sta se močno povečali njena velikost in depozitna osnova. Banka Piraeus je prevzeto podjetje uspešno vključila v rekordnem času. Trenutno poskuša uresničiti vse sinergije, ki so mogoče po teh prevzemih. Začela je racionalizirati svojo poslovno mrežo v Grčiji, in sicer z zmanjševanjem števila podružnic in zaposlenih (115). Do leta 2017 se bodo skupni stroški banke Piraeus v Grčiji znižali za dodatnih [...] % v primerjavi z letom 2013. Grčija se je za dosego tega cilja zavezala, da bo banka Piraeus zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na [...] oziroma [...] na dan 31. decembra 2017, najvišji skupni stroški v Grčiji pa ne bodo presegali [...] milijard EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od [...] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost banke Piraeus v novem tržnem okolju. |
| --- | --- |

(331)

Banka Piraeus je od začetka krize opravila velike prevzeme, s katerimi sta se močno povečali njena velikost in depozitna osnova. Banka Piraeus je prevzeto podjetje uspešno vključila v rekordnem času. Trenutno poskuša uresničiti vse sinergije, ki so mogoče po teh prevzemih. Začela je racionalizirati svojo poslovno mrežo v Grčiji, in sicer z zmanjševanjem števila podružnic in zaposlenih (115). Do leta 2017 se bodo skupni stroški banke Piraeus v Grčiji znižali za dodatnih [...] % v primerjavi z letom 2013. Grčija se je za dosego tega cilja zavezala, da bo banka Piraeus zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na [...] oziroma [...] na dan 31. decembra 2017, najvišji skupni stroški v Grčiji pa ne bodo presegali [...] milijard EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od [...] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost banke Piraeus v novem tržnem okolju.

| (332) | Drugo ključno področje je upravljanje NPL, ki so na dan 31. decembra 2013 znašala 36 % portfelja banke Piraeus (116). Banka Piraeus namerava izboljšati svojo kreditno politiko (limiti, zavarovanja) in se osredotočiti na osrednjo dejavnost, da bi zmanjšala svoje izgube. Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus pri svoji kreditni politiki ravnala v skladu z visokimi standardi, da bi obvladovala tveganja in čim bolj povečala vrednost za banko Piraeus v vsaki fazi kreditnega postopka, vključno s prestrukturiranjem posojil, kot je opisano v uvodni izjavi 141. |
| --- | --- |

(332)

Drugo ključno področje je upravljanje NPL, ki so na dan 31. decembra 2013 znašala 36 % portfelja banke Piraeus (116). Banka Piraeus namerava izboljšati svojo kreditno politiko (limiti, zavarovanja) in se osredotočiti na osrednjo dejavnost, da bi zmanjšala svoje izgube. Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus pri svoji kreditni politiki ravnala v skladu z visokimi standardi, da bi obvladovala tveganja in čim bolj povečala vrednost za banko Piraeus v vsaki fazi kreditnega postopka, vključno s prestrukturiranjem posojil, kot je opisano v uvodni izjavi 141.

7.6.2.2   Korporativno upravljanje

| (333) | Druga pomembna točka je upravljanje banke Piraeus glede na to, da ima GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 večino delnic banke, vendar z omejeno pravico glasovanja. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzirajo banko Piraeus, tudi nakupne bone in bi tako dosegli popolno korist, če bi cena delnice v obdobju prestrukturiranja hitro zrasla. Ker bi navedeni položaj lahko ustvaril moralno tveganje, sta se banka Piraeus in GSFS leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Z navedenim dogovorom je vsakodnevno poslovanje banke Piraeus zaščiteno pred kakršnim koli vmešavanjem njenih glavnih delničarjev, obenem pa je zagotovljeno, da lahko GSFS spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in na podlagi ustreznih postopkov posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus. Banka Piraeus se je tudi zavezala, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozitivno ugotavlja, da bo GSFS samodejno ponovno pridobil glasovalne pravice, če banka Piraeus ne bo izvajala svojega načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(333)

Druga pomembna točka je upravljanje banke Piraeus glede na to, da ima GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 večino delnic banke, vendar z omejeno pravico glasovanja. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzirajo banko Piraeus, tudi nakupne bone in bi tako dosegli popolno korist, če bi cena delnice v obdobju prestrukturiranja hitro zrasla. Ker bi navedeni položaj lahko ustvaril moralno tveganje, sta se banka Piraeus in GSFS leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Z navedenim dogovorom je vsakodnevno poslovanje banke Piraeus zaščiteno pred kakršnim koli vmešavanjem njenih glavnih delničarjev, obenem pa je zagotovljeno, da lahko GSFS spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in na podlagi ustreznih postopkov posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus. Banka Piraeus se je tudi zavezala, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozitivno ugotavlja, da bo GSFS samodejno ponovno pridobil glasovalne pravice, če banka Piraeus ne bo izvajala svojega načrta prestrukturiranja.

7.6.2.3   Mednarodne dejavnosti

| (334) | Nekatere mednarodne dejavnosti banke Piraeus so v preteklosti obremenile kapital in likvidnost banke Piraeus, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 323. |
| --- | --- |

(334)

Nekatere mednarodne dejavnosti banke Piraeus so v preteklosti obremenile kapital in likvidnost banke Piraeus, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 323.

| (335) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo banka Piraeus še naprej znova osredotočala na svoj domači trg. Banka Piraeus je že prodala svojo hčerinsko družbo v Združenih državah Amerike. Začela je tudi racionalizirati druge hčerinske družbe, da bi okrepila postopek preverjanja kreditne sposobnosti in zmanjšala likvidnostno vrzel hčerinskih družb. Načrtuje dodatno racionalizacijo svoje mreže v ohranjenih hčerinskih družbah, kot je opisano v uvodni izjavi 130. |
| --- | --- |

(335)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo banka Piraeus še naprej znova osredotočala na svoj domači trg. Banka Piraeus je že prodala svojo hčerinsko družbo v Združenih državah Amerike. Začela je tudi racionalizirati druge hčerinske družbe, da bi okrepila postopek preverjanja kreditne sposobnosti in zmanjšala likvidnostno vrzel hčerinskih družb. Načrtuje dodatno racionalizacijo svoje mreže v ohranjenih hčerinskih družbah, kot je opisano v uvodni izjavi 130.

| (336) | Skupni znesek tuje aktive se bo torej v prihodnosti skrčil. Ob koncu obdobja prestrukturiranja bo predstavljala [...] del bilančne vsote banke Piraeus. |
| --- | --- |

(336)

Skupni znesek tuje aktive se bo torej v prihodnosti skrčil. Ob koncu obdobja prestrukturiranja bo predstavljala [...] del bilančne vsote banke Piraeus.

| (337) | Komisija zato meni, da bo banka Piraeus ustrezno prestrukturirala navedene tuje hčerinske družbe in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila, da bi bila v prihodnosti izpostavljena dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza, opisana v uvodni izjavi 138, da se v mednarodne hčerinske družbe banke Piraeus ne bodo vlagali veliki zneski kapitala, prispeva tudi k zagotovitvi, da tuje hčerinske družbe ne bodo pomenile grožnje za kapitalski ali likvidnosti položaj banke Piraeus. |
| --- | --- |

(337)

Komisija zato meni, da bo banka Piraeus ustrezno prestrukturirala navedene tuje hčerinske družbe in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila, da bi bila v prihodnosti izpostavljena dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza, opisana v uvodni izjavi 138, da se v mednarodne hčerinske družbe banke Piraeus ne bodo vlagali veliki zneski kapitala, prispeva tudi k zagotovitvi, da tuje hčerinske družbe ne bodo pomenile grožnje za kapitalski ali likvidnosti položaj banke Piraeus.

7.6.2.4   Sklepna ugotovitev glede uspešnega poslovanja

| (338) | Osnovni scenarij, kot je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo banka Piraeus ob koncu prestrukturiranja sposobna ustvariti donos, ki ji bo omogočal kriti vse njene stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj banke Piraeus ostal na zadovoljivi ravni. |
| --- | --- |

(338)

Osnovni scenarij, kot je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo banka Piraeus ob koncu prestrukturiranja sposobna ustvariti donos, ki ji bo omogočal kriti vse njene stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj banke Piraeus ostal na zadovoljivi ravni.

| (339) | Nazadnje, Komisija se je seznanila z neugodnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, kot so ga predložili grški organi. Navedeni neugodni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih z GSFS. V njem sta upoštevani daljša in globlja recesija ter resnejša deflacija cen nepremičnin. Načrt prestrukturiranja kaže, da je banka Piraeus sposobna prenesti razumne obremenitve, saj v neugodnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostane donosna in dobro kapitalizirana. |
| --- | --- |

(339)

Nazadnje, Komisija se je seznanila z neugodnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, kot so ga predložili grški organi. Navedeni neugodni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih z GSFS. V njem sta upoštevani daljša in globlja recesija ter resnejša deflacija cen nepremičnin. Načrt prestrukturiranja kaže, da je banka Piraeus sposobna prenesti razumne obremenitve, saj v neugodnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostane donosna in dobro kapitalizirana.

| (340) | Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1 750 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju iz stresnega testa iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za odplačilo prednostnih delnic, ki ga je banka Piraeus izvedla maja 2014 (117). [...] Komisija opozarja, da je Banka Grčije pri oceni kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe večje v primerjavi s kapitalskimi potrebami, ki jih je banka Piraeus ocenila v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da se pri kapitalskih potrebah na podlagi osnovnega scenarija, ki jih je ocenila Banka Grčije, predpostavlja določena stopnja negotovosti. Komisija za ugotovitev uspešnega poslovanja banke Piraeus ne zahteva, da ima banka Piraeus že na začetku dovolj kapitala za kritje kapitalskih potreb, ki jih je Banka Grčije ocenila v stresnem scenariju, ker je ta ocenjena raven povezana z zelo velikimi obremenitvami in ker zbiranje kapitala iz marca 2014 kaže, da je banka Piraeus znova pridobila dostop do kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

(340)

Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1 750 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju iz stresnega testa iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za odplačilo prednostnih delnic, ki ga je banka Piraeus izvedla maja 2014 (117). [...] Komisija opozarja, da je Banka Grčije pri oceni kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe večje v primerjavi s kapitalskimi potrebami, ki jih je banka Piraeus ocenila v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da se pri kapitalskih potrebah na podlagi osnovnega scenarija, ki jih je ocenila Banka Grčije, predpostavlja določena stopnja negotovosti. Komisija za ugotovitev uspešnega poslovanja banke Piraeus ne zahteva, da ima banka Piraeus že na začetku dovolj kapitala za kritje kapitalskih potreb, ki jih je Banka Grčije ocenila v stresnem scenariju, ker je ta ocenjena raven povezana z zelo velikimi obremenitvami in ker zbiranje kapitala iz marca 2014 kaže, da je banka Piraeus znova pridobila dostop do kapitalskih trgov.

| (341) | Poleg tega je dobro, da banka Piraeus ne bo dodatno vlagala v vrednostne papirje neinvesticijskega razreda, kar bo prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja. |
| --- | --- |

(341)

Poleg tega je dobro, da banka Piraeus ne bo dodatno vlagala v vrednostne papirje neinvesticijskega razreda, kar bo prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.

| (342) | Ugotovljeno je torej, da kombinacija že izvedenega prestrukturiranja in dodatnega predlaganega prestrukturiranja zadostuje za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. |
| --- | --- |

(342)

Ugotovljeno je torej, da kombinacija že izvedenega prestrukturiranja in dodatnega predlaganega prestrukturiranja zadostuje za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.

7.6.3   Lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (343) | Kot je navedeno v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče. |
| --- | --- |

(343)

Kot je navedeno v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče.

7.6.3.1   Lastni prispevek banke Piraeus: odprodaje in zniževanje stroškov

| (344) | Banka Piraeus je že odprodala majhne hčerinske družbe v tujini (v Združenih državah Amerike) in zmanjšala finančni vzvod dela svojega portfelja, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. V načrtu prestrukturiranja je predvideno zmanjšanje finančnega vzvoda njenih tujih dejavnosti, kot je opisano v uvodnih izjavah 125 do 129. Ob upoštevanju že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in odprodaj ter po uresničitvi zavez v zvezi z zmanjšanjem finančnega vzvoda in odprodajami hčerinskih družb v tujini bo banka Piraeus bistveno zmanjšala svojo geografsko prisotnost v [...]. Z zmanjšanjem mednarodnih sredstev banke Piraeus se bo tudi bistveno zmanjšalo morebitno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. To torej prispeva k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega. |
| --- | --- |

(344)

Banka Piraeus je že odprodala majhne hčerinske družbe v tujini (v Združenih državah Amerike) in zmanjšala finančni vzvod dela svojega portfelja, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. V načrtu prestrukturiranja je predvideno zmanjšanje finančnega vzvoda njenih tujih dejavnosti, kot je opisano v uvodnih izjavah 125 do 129. Ob upoštevanju že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in odprodaj ter po uresničitvi zavez v zvezi z zmanjšanjem finančnega vzvoda in odprodajami hčerinskih družb v tujini bo banka Piraeus bistveno zmanjšala svojo geografsko prisotnost v [...]. Z zmanjšanjem mednarodnih sredstev banke Piraeus se bo tudi bistveno zmanjšalo morebitno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. To torej prispeva k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega.

| (345) | Da bi banka Piraeus omejila svoje kapitalske potrebe, kapitala ne bo uporabila za podporo svojim hčerinskim družbam v tujini ali za njihovo razširitev, kot je opisano v uvodni izjavi 138. Poleg tega je z zavezami Grčije zagotovljeno, da banka Piraeus ne bo izvajala dragih prevzemov. |
| --- | --- |

(345)

Da bi banka Piraeus omejila svoje kapitalske potrebe, kapitala ne bo uporabila za podporo svojim hčerinskim družbam v tujini ali za njihovo razširitev, kot je opisano v uvodni izjavi 138. Poleg tega je z zavezami Grčije zagotovljeno, da banka Piraeus ne bo izvajala dragih prevzemov.

| (346) | Banka Piraeus je začela izvajati tudi daljnosežni program zniževanja stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Zmanjšuje se število njenih zaposlenih, plače pa se prilagajajo navzdol. Grčija se je tudi zavezala, da bo omejila prejemke vodij banke Piraeus [...]. |
| --- | --- |

(346)

Banka Piraeus je začela izvajati tudi daljnosežni program zniževanja stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Zmanjšuje se število njenih zaposlenih, plače pa se prilagajajo navzdol. Grčija se je tudi zavezala, da bo omejila prejemke vodij banke Piraeus [...].

7.6.3.2   Porazdelitev bremena na stare delničarje in nov kapital, zbran na trgu

| (347) | Delež starih delničarjev banke Piraeus se je zmanjšal z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa, ki se je končala leta 2009 (118), in nato še enkrat z dokapitalizacijo iz GSFS (ukrep B4) ter zbiranjem zasebnega kapitala leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev banke Piraeus, med katerimi so bili takrat vlagatelji, ki so denar vložili leta 2009, se je zmanjšal s 100 % pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 na samo 2,3 % po navedeni dokapitalizaciji. Poleg tega banka Piraeus od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Poleg navedene porazdelitve bremena na stare delničarje je banka Piraeus od začetka krize leta 2008 zbrala precejšen znesek zasebnega kapitala, tj. 807 milijonov EUR leta 2009, 1 444 milijonov EUR leta 2013 in 1 750 milijonov EUR leta 2014. |
| --- | --- |

(347)

Delež starih delničarjev banke Piraeus se je zmanjšal z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa, ki se je končala leta 2009 (118), in nato še enkrat z dokapitalizacijo iz GSFS (ukrep B4) ter zbiranjem zasebnega kapitala leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev banke Piraeus, med katerimi so bili takrat vlagatelji, ki so denar vložili leta 2009, se je zmanjšal s 100 % pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 na samo 2,3 % po navedeni dokapitalizaciji. Poleg tega banka Piraeus od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Poleg navedene porazdelitve bremena na stare delničarje je banka Piraeus od začetka krize leta 2008 zbrala precejšen znesek zasebnega kapitala, tj. 807 milijonov EUR leta 2009, 1 444 milijonov EUR leta 2013 in 1 750 milijonov EUR leta 2014.

7.6.3.3   Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga

| (348) | Imetniki hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus so prispevali k stroškom prestrukturiranja banke Piraeus. Banka Piraeus je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital, kot je opisano v uvodni izjavi 134. |
| --- | --- |

(348)

Imetniki hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus so prispevali k stroškom prestrukturiranja banke Piraeus. Banka Piraeus je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital, kot je opisano v uvodni izjavi 134.

| (349) | Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved izplačevanja kuponov, navedena v uvodni izjavi 143. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena imetnikov hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus ter da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(349)

Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved izplačevanja kuponov, navedena v uvodni izjavi 143. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena imetnikov hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus ter da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju.

7.6.3.4   Sklepna ugotovitev glede lastnega prispevka in porazdelitve bremena

| (350) | V primerjavi s skupno prejeto državno dokapitalizacijo sta lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje sredstev in zmanjšanja portfelja posojil, mnogo nižja od tega, kar bi Komisija navadno štela za zadostno. Zmanjšanje se nanaša samo na tuje dejavnosti, ki pomenijo omejen del banke Piraeus (119), v prestrukturiranju pa ni predvideno nobeno zmanjšanje velikosti portfeljev posojil in vlog v Grčiji, ki so se nasprotno v zadnjem letu močno povečali na podlagi prevzemov. Vendar Komisija upošteva elemente, obravnavane v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstva, da je prejeta pomoč deloma upravičena do izjeme iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena. Komisija tudi pozitivno ugotavlja, da je banka Piraeus na trgu zbrala 1 444 milijonov EUR maja 2013 in 1 750 milijonov EUR marca 2014 [...]. Poleg tega je bil kapital, ki je bil zbran marca 2014, zbran po ceni za delnico, ki je bila enaka ceni za delnico, po kateri je delnice vpisal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4). Visok emisijski tečaj je torej omejil zmanjšanje deleža GSFS. Banka Piraeus je tudi odplačala prednostne delnice (ukrep A). Ob upoštevanju navedenega je za načrt prestrukturiranja mogoče šteti, da predvideva ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno. |
| --- | --- |

(350)

V primerjavi s skupno prejeto državno dokapitalizacijo sta lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje sredstev in zmanjšanja portfelja posojil, mnogo nižja od tega, kar bi Komisija navadno štela za zadostno. Zmanjšanje se nanaša samo na tuje dejavnosti, ki pomenijo omejen del banke Piraeus (119), v prestrukturiranju pa ni predvideno nobeno zmanjšanje velikosti portfeljev posojil in vlog v Grčiji, ki so se nasprotno v zadnjem letu močno povečali na podlagi prevzemov. Vendar Komisija upošteva elemente, obravnavane v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstva, da je prejeta pomoč deloma upravičena do izjeme iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena. Komisija tudi pozitivno ugotavlja, da je banka Piraeus na trgu zbrala 1 444 milijonov EUR maja 2013 in 1 750 milijonov EUR marca 2014 [...]. Poleg tega je bil kapital, ki je bil zbran marca 2014, zbran po ceni za delnico, ki je bila enaka ceni za delnico, po kateri je delnice vpisal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4). Visok emisijski tečaj je torej omejil zmanjšanje deleža GSFS. Banka Piraeus je tudi odplačala prednostne delnice (ukrep A). Ob upoštevanju navedenega je za načrt prestrukturiranja mogoče šteti, da predvideva ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno.

7.6.4   Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence

| (351) | S sporočilom o prestrukturiranju se zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja. |
| --- | --- |

(351)

S sporočilom o prestrukturiranju se zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.

| (352) | V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in posledičnega izkrivljanja konkurence upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj finančne institucije na trgu po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je banka Piraeus od države prejela kapitalsko podporo, enako 23,7 % njenega RWA (120). Poleg tega je banka Piraeus leta 2010 prejela likvidnostna jamstva v višini 9,9 milijarde EUR in državna obligacijska posojila v višini 1,3 milijarde EUR, kar skupaj pomeni 25 % bilance stanja banke Piraeus. Banka Piraeus je prejela tudi ELA z državnim jamstvom. Glede na velik znesek pomoči so torej ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence nujni. Poleg tega je tržni delež banke Piraeus v Grčiji velik. S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE, banke Geniki, banke MBG in ciprskih prenesenih dejavnosti so se povečali tržni deleži banke Piraeus. Po navedenih prevzemih je tržni delež banke Piraeus pri vlogah v Grčiji znašal 29 % konec leta 2013, medtem ko so bili njeni tržni deleži pri stanovanjskih hipotekah, potrošniških posojilih in posojilih za podjetja 25 %, 22 % oziroma 35 % (v primerjavi z 10 %, 8 %, 8 % oziroma 14 % leta 2011) (121). |
| --- | --- |

(352)

V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in posledičnega izkrivljanja konkurence upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj finančne institucije na trgu po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je banka Piraeus od države prejela kapitalsko podporo, enako 23,7 % njenega RWA (120). Poleg tega je banka Piraeus leta 2010 prejela likvidnostna jamstva v višini 9,9 milijarde EUR in državna obligacijska posojila v višini 1,3 milijarde EUR, kar skupaj pomeni 25 % bilance stanja banke Piraeus. Banka Piraeus je prejela tudi ELA z državnim jamstvom. Glede na velik znesek pomoči so torej ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence nujni. Poleg tega je tržni delež banke Piraeus v Grčiji velik. S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE, banke Geniki, banke MBG in ciprskih prenesenih dejavnosti so se povečali tržni deleži banke Piraeus. Po navedenih prevzemih je tržni delež banke Piraeus pri vlogah v Grčiji znašal 29 % konec leta 2013, medtem ko so bili njeni tržni deleži pri stanovanjskih hipotekah, potrošniških posojilih in posojilih za podjetja 25 %, 22 % oziroma 35 % (v primerjavi z 10 %, 8 %, 8 % oziroma 14 % leta 2011) (121).

| (353) | Komisija opozarja, da so bile težave banke Piraeus večinoma posledica zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je torej majhna. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, je izkrivljajoči učinek ukrepov pomoči glede na navedene dejavnike manjši, zato je manjša tudi potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence. Zaradi teh razlogov lahko Komisija izjemoma sprejme, da v načrtu prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikim tržnim deležem ni predvideno nikakršno zmanjšanje bilančne vsote in posojil v Grčiji. Vendar bi bilo problematično, če bi banka, ki je prejela največ pomoči med štirimi velikimi grškimi bankami in ki je na podlagi prevzemov v zadnjih letih zrasla največ, v obdobju prestrukturiranja še naprej rasla hitreje kot trg in morebiti izrinila banke, ki so prejele manj pomoči. Komisija zato pozdravlja zavezo, da rast banke Piraeus ne bo hitrejša od rasti trga. |
| --- | --- |

(353)

Komisija opozarja, da so bile težave banke Piraeus večinoma posledica zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je torej majhna. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, je izkrivljajoči učinek ukrepov pomoči glede na navedene dejavnike manjši, zato je manjša tudi potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence. Zaradi teh razlogov lahko Komisija izjemoma sprejme, da v načrtu prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikim tržnim deležem ni predvideno nikakršno zmanjšanje bilančne vsote in posojil v Grčiji. Vendar bi bilo problematično, če bi banka, ki je prejela največ pomoči med štirimi velikimi grškimi bankami in ki je na podlagi prevzemov v zadnjih letih zrasla največ, v obdobju prestrukturiranja še naprej rasla hitreje kot trg in morebiti izrinila banke, ki so prejele manj pomoči. Komisija zato pozdravlja zavezo, da rast banke Piraeus ne bo hitrejša od rasti trga.

| (354) | Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije banki Piraeus omogočile nadaljevanje njenih bančnih dejavnosti na tujih trgih. |
| --- | --- |

(354)

Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije banki Piraeus omogočile nadaljevanje njenih bančnih dejavnosti na tujih trgih.

| (355) | Komisija navaja, da bo banka Piraeus poleg že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in prestrukturiranja do 30. junija 2018 nadalje prestrukturirala svojo tujo aktivo in zmanjšala njen finančni vzvod (122). Poleg tega se je banka Piraeus zavezala, da pomoči ne bo uporabila za financiranje navedenih dejavnosti. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih. |
| --- | --- |

(355)

Komisija navaja, da bo banka Piraeus poleg že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in prestrukturiranja do 30. junija 2018 nadalje prestrukturirala svojo tujo aktivo in zmanjšala njen finančni vzvod (122). Poleg tega se je banka Piraeus zavezala, da pomoči ne bo uporabila za financiranje navedenih dejavnosti. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih.

| (356) | Grčija se je zavezala tudi, da banka Piraeus ne bo opravila dragih prevzemov, s čimer je zagotovila, da banka Piraeus državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se pomoč uporablja izključno za podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja grških bančnih dejavnosti in ne za, na primer, rast na tujih trgih. |
| --- | --- |

(356)

Grčija se je zavezala tudi, da banka Piraeus ne bo opravila dragih prevzemov, s čimer je zagotovila, da banka Piraeus državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se pomoč uporablja izključno za podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja grških bančnih dejavnosti in ne za, na primer, rast na tujih trgih.

| (357) | Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obresti, ki se plačujejo za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic glede oblikovanja cen za nova posojila na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja banki Piraeus preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke. |
| --- | --- |

(357)

Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obresti, ki se plačujejo za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic glede oblikovanja cen za nova posojila na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja banki Piraeus preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.

| (358) | Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(358)

Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.

7.6.5   Spremljanje

| (359) | V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (123), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je imenovala banka Piraeus z odobritvijo Komisije, do konca obdobja prestrukturiranja, tj. 31. decembra 2018, spremljal zaveze Grčije glede prestrukturiranja v Grčiji in tujini ter korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(359)

V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (123), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je imenovala banka Piraeus z odobritvijo Komisije, do konca obdobja prestrukturiranja, tj. 31. decembra 2018, spremljal zaveze Grčije glede prestrukturiranja v Grčiji in tujini ter korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.

7.6.6   Sklepna ugotovitev glede skladnosti ukrepov A, B1, B2, B3 in B4 s sporočilom o prestrukturiranju

| (360) | Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja, če se upošteva skupaj z zavezami v Prilogi k temu sklepu, zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus, zadostuje v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom, je ustrezen za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, preučenih v tem sklepu, in je sorazmeren. Načrt prestrukturiranja in zaveze, predloženi Komisiji, izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(360)

Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja, če se upošteva skupaj z zavezami v Prilogi k temu sklepu, zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus, zadostuje v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom, je ustrezen za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, preučenih v tem sklepu, in je sorazmeren. Načrt prestrukturiranja in zaveze, predloženi Komisiji, izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju.

8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (361) | Komisija obžaluje, da je Grčija nezakonito izvedla ukrepe pomoči B2, B3 in B4 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe, ker so bili izvedeni pred njihovo formalno priglasitvijo. Vendar se lahko navedeni ukrepi in tudi drugi ukrepi, analizirani v tem sklepu, štejejo za združljive z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(361)

Komisija obžaluje, da je Grčija nezakonito izvedla ukrepe pomoči B2, B3 in B4 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe, ker so bili izvedeni pred njihovo formalno priglasitvijo. Vendar se lahko navedeni ukrepi in tudi drugi ukrepi, analizirani v tem sklepu, štejejo za združljive z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Naslednji ukrepi, ki jih je izvedla Grčija, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:

| (a) | izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Piraeus Bank S.A. zagotovila Banka Grčije in za katero je jamčila Grčija (ukrep L2); |
| --- | --- |

(a)

izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Piraeus Bank S.A. zagotovila Banka Grčije in za katero je jamčila Grčija (ukrep L2);

| (b) | druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2); |
| --- | --- |

(b)

druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2);

| (c) | pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3); |
| --- | --- |

(c)

pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3);

| (d) | dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in |
| --- | --- |

(d)

dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in

| (e) | dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C). |
| --- | --- |

(e)

dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C).

2.   Glede na načrt prestrukturiranja v zvezi s skupino Piraeus Bank Group, ki vključuje banko Piraeus Bank S.A. in vse njene hčerinske družbe in podružnice, predložen 25. junija 2014, ter zaveze, ki jih je na navedeni datum predložila Grčija, je naslednja državna pomoč združljiva z notranjim trgom:

| (a) | kapitalski vložek v višini 750 milijonov EUR, ki ga je Grčija zagotovila banki Piraeus Bank S.A. maja 2009 in decembra 2011 v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A); |
| --- | --- |

(a)

kapitalski vložek v višini 750 milijonov EUR, ki ga je Grčija zagotovila banki Piraeus Bank S.A. maja 2009 in decembra 2011 v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A);

| (b) | izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Piraeus Bank S.A. zagotavlja Banka Grčije in za katero jamči Grčija, v višini 30,4 milijarde EUR na dan 31. decembra 2012 (ukrep L2); |
| --- | --- |

(b)

izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Piraeus Bank S.A. zagotavlja Banka Grčije in za katero jamči Grčija, v višini 30,4 milijarde EUR na dan 31. decembra 2012 (ukrep L2);

| (c) | prva premostitvena dokapitalizacija v višini 4,7 milijarde EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril maja 2012 (ukrep B1); |
| --- | --- |

(c)

prva premostitvena dokapitalizacija v višini 4,7 milijarde EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril maja 2012 (ukrep B1);

| (d) | druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2); |
| --- | --- |

(d)

druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2);

| (e) | zaveza za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3); |
| --- | --- |

(e)

zaveza za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3);

| (f) | dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in |
| --- | --- |

(f)

dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in

| (g) | dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C). |
| --- | --- |

(g)

dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C).

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 23. julija 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Glej sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o državni pomoči SA.34826 (2012/C, ex 2012/NN), „Dokapitalizacija banke Piraeus Bank iz grškega sklada za finančno stabilnost“ (UL C 359, 21.11.2012, str. 43).

1

(2)  Odločba Komisije z dne 19. novembra 2008 o državni pomoči N 560/2008 „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 125, 5.6.2009, str. 6). Evidentirana je bila pod številko SA.26678 (N 560/2008). Navedena shema je bila pozneje podaljšana in spremenjena, kot je opisano v opombi 4.

2

Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji

(3)  „Banka Piraeus“ se nanaša na Piraeus Bank Group.

3

(4)  Grčija je 2. septembra 2009 priglasila vrsto sprememb ukrepov podpore in njihovo podaljšanje do 31. decembra 2009, ki so bili odobreni 18. septembra 2009 (glej odločbo Komisije z dne 18. septembra 2009 o državni pomoči N 504/2009, „Podaljšanje in sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 264, 6.11.2009, str. 5)). Komisija je 25. januarja 2010 odobrila drugo podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2010 (glej sklep Komisije z dne 25. januarja 2010 o državni pomoči N 690/2009, „Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 57, 9.3.2010, str. 6)). Komisija je 30. junija 2010 odobrila vrsto sprememb ukrepov podpore in njihovo podaljšanje do 31. decembra 2010 (glej sklep Komisije z dne 30. junija 2010 o državni pomoči N 260/2010, „Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 238, 3.9.2010, str. 3)). Komisija je 21. decembra 2010 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2011 (glej sklep Komisije z dne 21. decembra 2010 o državni pomoči SA 31998 (2010/N), „Četrto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 53, 19.2.2011, str. 2)). Komisija je 4. aprila 2011 odobrila spremembo (glej sklep Komisije z dne 4. aprila 2011 o državni pomoči SA.32767 (2011/N), „Sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 164, 2.6.2011, str. 8)). Komisija je 27. junija 2011 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 31. decembra 2011 (glej sklep Komisije z dne 27. junija 2011 o državni pomoči SA.33153 (2011/N), „Peto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 274, 17.9.2011, str. 6)). Komisija je 6. februarja 2012 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 30. junija 2012 (glej sklep Komisije z dne 6. februarja 2012 o državni pomoči SA.34149 (2011/N), „Šesto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 101, 4.4.2012, str. 2)). Komisija je 6. julija 2012 odobrila podaljšanje ukrepov podpore do 31. decembra 2012 (glej sklep Komisije z dne 6. julija 2012 o državni pomoči SA.35002 (2012/N) – Grčija, „Podaljšanje sheme pomoči za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 77, 15.3.2013, str. 14)). Komisija je 22. januarja 2013 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 30. junija 2013 (glej sklep Komisije z dne 22. januarja 2013 o državni pomoči SA.35999 (2012/N) – Grčija, „Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji“ (UL C 162, 7.6.2013, str. 6)). Komisija je 25. julija 2013 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 31. decembra 2013 (glej sklep Komisije z dne 25. julija 2013 o državni pomoči SA.36956 (2013/N) – Grčija, „Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji“, še neobjavljen). Komisija je 14. januarja 2014 odobrila podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil do 30. junija 2014 (glej sklep Komisije z dne 14. januarja 2014 o državni pomoči SA.37958 (2013/N) – Grčija, „Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji“, še neobjavljen).

4

Podaljšanje in sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji

Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji

Podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji

Četrto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji

Sprememba ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji

Peto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji

Šesto podaljšanje ukrepov podpore za kreditne institucije v Grčiji

Podaljšanje sheme pomoči za kreditne institucije v Grčiji

Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji

Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji

Podaljšanje jamstvene sheme in sheme obligacijskih posojil za kreditne institucije v Grčiji

(5)  Glej opombo 1.

5

(6)  Sporočilo za javnost GSFS, 24. december 2012, na voljo na spletnem naslovu: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

6

(7)  Komisija je navedene ukrepe evidentirala kot zadevo SA.36005 (2013/NN).

7

(8)  Sklep Komisije z dne 23. maja 2011 o državni pomoči SA.31154, „Prestrukturiranje Agricultural Bank of Greece“ (UL C 317, 29.10.2011, str. 4).

8

(9)  Postopek nakupa in prevzema je postopek reševanja, ki obsega opredelitev visokokakovostnih sredstev in obveznosti v pravnem subjektu, ki je predmet likvidacije, in njihovo licitacijo, da se prenesejo na družbo z uspešnim poslovanjem.

9

(10)  Sklep Komisije z dne 3. maja 2013 o državni pomoči SA.35460, „Pomoč za likvidacijo za reševanje ATE Bank“ (UL C 261, 10.9.2013, str. 1).

10

(11)  Glej oddelek 2.3.3.3.

11

(12)  Sestanek Euroskupine je sestanek finančnih ministrov euroobmočja, tj. držav članic, ki so euro prevzele kot svojo uradno valuto.

12

(13)  Glej oddelek 2.3.3.3.

13

(14)  Evropska komisija – Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve: Drugi program gospodarske prilagoditve za Grčijo – marec 2012, str. 17, na voljo na spletnem naslovu:

14

Drugi program gospodarske prilagoditve za Grčijo – marec 2012

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

(15)  Glej oddelek II „Prestrukturiranje grškega državnega dolga“ v Poročilu o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, Banka Grčije, december 2012, na voljo na spletnem naslovu: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

15

Poročilu o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja

(16)  Sporočilo za javnost ministrstva za finance z dne 9. marca 2012, na voljo na spletnem naslovu: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

16

(17)  Glej opombo 14, str. 106.

17

(18)  Glej opombo 15.

18

(19)  Glej opombo 14, str. 104.

19

(20)  Glej opombo 15.

20

(21)  Evropska centralna banka in državne centralne banke skupaj tvorijo Eurosistem, centralnobančni sistem euroobmočja.

21

(22)  Sporočilo za javnost ministrstva za finance z dne 3. decembra 2012, na voljo na spletnem naslovu: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.

22

Zaradi odkupa lastnega dolga po ceni, ki je bila precej pod nominalno vrednostjo, se je dolg Grčije precej zmanjšal.

(23)  Če tak odkup ne bi bil izveden, bi se lahko tržna vrednost teh novih GDO povečala, odvisno od razvoja tržnih parametrov, kot so obrestne mere in verjetnosti neplačila Grčije.

23

(24)  Vključno s pričakovano izgubo iz naslova izdajanja novih posojil v Grčiji v obdobju od junija 2013 do decembra 2016.

24

(25)  Učinek napovedi kreditne izgube za tuje tveganje je bil izračunan po obračunu tujih davkov in ob upoštevanju zavez glede odprodaje, ki so bile takrat zagotovljene generalnemu direktoratu za konkurenco.

25

(26)  Rezervacije banke NBG za izgube iz posojil na dan 30. junija 2013 pred rezervacijami bank First Business Bank in Probank.

26

(27)  Rezervacije banke Eurobank za izgube iz posojil na dan 30. junija 2013 pred rezervacijami bank New Hellenic Postbank in New Proton Bank, ki sta bili prevzeti avgusta 2013.

27

| Vir: | Banka Grčije, Stresni test grškega bančnega sektorja iz leta 2013, marec 2014, str. 42. |
| --- | --- |

Vir:

Vir:

Banka Grčije, Stresni test grškega bančnega sektorja iz leta 2013, marec 2014, str. 42.

Stresni test grškega bančnega sektorja iz leta 2013

(28)  Letno poročilo za leto 2012, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

28

(29)  Glej preglednico 2.

29

(30)  Za leto 2012 ta znesek ne vključuje dveh premostitvenih dokapitalizacij, ki jih je prejela banka Piraeus. Znesek za leto 2013 vključuje celotno dokapitalizacijo iz pomladi 2013.

30

(31)  Vključno z bankama ATE in Geniki.

31

(32)  Vključno z bankama ATE in Geniki, grškimi podružnicami treh ciprskih bank in banko MBG.

32

| Vir: | Letni poročili za leti 2011 in 2012, računovodski izkazi za leto 2013. |
| --- | --- |

Vir:

Vir:

Letni poročili za leti 2011 in 2012, računovodski izkazi za leto 2013.

(33)  Glej preglednico 2.

33

(34)  Glej oddelek 2.3.1.2 Državna dokapitalizacija, odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije.

34

(35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou.

35

(36)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40.

36

(37)  Glej uvodno izjavo 27 sklepa o likvidaciji banke ATE.

37

(38)  Hellenic Bank Association, podatki na voljo na spletnem naslovu: http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf.

38

(39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf.

39

(40)  Zaupne informacije

40

(41)  Poročilo je 1. februarja 2013 pripravila družba PIMCO in je naslovljeno „Neodvisni skrbni pregled bančnega sistema na Cipru“. Kapitalske ocene so bile pripravljene na podlagi osnovnega in neugodnega makroekonomskega scenarija. Upoštevni referenčni datum za oceno je bil 30. junij 2012, obdobje napovedi pa je segalo od 30. junija 2012 do 30. junija 2015.

41

(42)  Glej uvodno izjavo 101.

42

(43)  Glej prejšnjo opombo.

43

(44)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 51.

44

(45)  Izraz „tveganju prilagojena aktiva“ se nanaša na regulatorni agregat, s katerim se meri izpostavljenost finančne institucije tveganju in ki ga uporabljajo nadzorniki za spremljanje kapitalske ustreznosti finančnih institucij.

45

tveganju prilagojena aktiva

(46)  Glede na dopis Banke Grčije z dne 7. novembra 2011, „Jamstva veljajo samo za celotni znesek izredne likvidnostne pomoči (ELA)“.

46

(47)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 133.

47

(48)  Razen dela dokapitalizacije, ki jo je vpisal GSFS za kritje kapitalskih zahtev, nastalih zaradi nakupa banke ATE in grških podružnic treh ciprskih bank. Za dodatne podrobnosti glej uvodno izjavo 101.

48

(49)  V sporazumu za obdobje pred vpisom je bilo določeno: „Dejansko tveganje, ki se izplača banki Piraeus, vključuje obveznice EFSF ter kakršna koli izplačila kuponov in natečene obresti na obveznice EFSF za obdobje od izdaje obveznic do pretvorbe predplačila v delniški kapital in druge zamenljive finančne instrumente, kot je določeno v tem sporazumu.“

49

(50)  Glej preglednico 3.

50

(51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf.

51

(52)  Glej uvodno izjavo 112.

52

(53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf.

53

(54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis.

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

55

(56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

56

(57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf.

57

(58)  Na primer, 2. januarja 2014 je bila izvršilna cena 1,7340 EUR, 2. julija 2014 1,7680 EUR, 2. januarja 2015 bo 1,8105 EUR, 2. julija 2015 bo 1,8530 EUR in tako naprej.

58

(59)  Glej oddelek 2.3.3.4.

59

(60)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 117.

60

(61)  Vključno s prispevki v jamstveni sklad za vloge in naložbe (v nadaljnjem besedilu: TEKE).

61

(62)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 128.

62

(63)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 117.

63

(64)  Preglednice načrta prestrukturiranja, predložene 25. junija 2014, str. 133.

64

(65)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 117.

65

(66)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 136.

66

(67)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 128.

67

(68)  Letno poročilo za leto 2012, podatki za leto 2012, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

68

Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 96 za podatke za leto 2014.

(69)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 97.

69

(70)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 149.

70

(71)  Glej zaveze v Prilogi, poglavje I.

71

(72)  Glej zaveze v Prilogi, poglavje I.

72

(73)  Glej zaveze v Prilogi, poglavje I.

73

(74)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 44.

74

(75)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 147.

75

(76)  Glej zaveze v Prilogi, poglavje II.

76

(77)  Glej zavezo v Prilogi, poglavje II.

77

(78)  Glej Prilogo, poglavje II.

78

(79)  Glej Prilogo, poglavje II.

79

(80)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek A.

80

(81)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek A.

81

(82)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek A.

82

(83)  Glej Prilogo, poglavje III, oddelek C.

83

(84)  „Nazadnje, kar zadeva nakupne bone, ki jih je izdal GSFS, je treba pojasniti, da bo Helenska republika zaprosila za odobritev Evropske komisije pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov s strani Alpha Bank ali katerega koli državnega subjekta (vključno z GSFS), tako da bo lahko Evropska komisija preverila, ali predvideni odkup nakupnih bonov ni v nasprotju z zahtevami glede nadomestila za državo na podlagi pravil o državni pomoči.“

84

(85)  Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8).

85

(86)  Uvodna izjava 64 sklepa o začetku postopka Piraeus.

86

(87)  Uvodna izjava 68 sklepa o začetku postopka Piraeus.

87

(88)  Glej uvodno izjavo 35.

88

(89)  Glej uvodno izjavo 101.

89

(90)  Sporočilo Komisije o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (UL C 195, 19.8.2009, str. 9).

90

(91)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (UL C 356, 6.12.2011, str. 7).

91

(92)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (UL C 216, 30.7.2013, str. 1).

92

(93)  Glej opombo 6.

93

(94)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40.

94

(95)  Glej opombo 4.

95

(96)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 51.

96

(97)  Glej sklep o začetku postopka Piraeus, uvodna izjava 41.

97

(98)  Navedeno je tudi, da je Grčija banki Piraeus pomoč dodelila na podlagi programa pomoči grškim bankam, ki ga je Komisija odobrila na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, in prek GSFS, katerega ustanovitev je bila prav tako odobrena s sklepom Komisije.

98

(99)  Glej opombo 6.

99

(100)  Glej uvodno izjavo 41 odločbe Komisije v zadevi NN 51/2008, Jamstvena shema za banke na Danskem (UL C 273, 28.10.2008, str. 2).

100

(101)  Glej uvodno izjavo 96: natečene obresti se štejejo za dodatni prispevek GSFS in so torej znižale plačilo, ki ga je moral GSFS zagotoviti banki Piraeus za plačilo dokapitalizacije iz pomladi 2013.

101

(102)  Glej tudi oddelek 7.5.1.

102

(103)  Teoretična cena brez pravice vpisa (v nadaljnjem besedilu: TERP) je splošno sprejeta tržna metodologija za količinsko opredelitev učinka slabitve povečanja delniškega kapitala.

103

(104)  Glej uvodno izjavo 55.

104

(105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689.

105

(106)  Glej uvodno izjavo 68.

106

(107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497.

107

(108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713.

108

(109)  Glej uvodno izjavo 80.

109

(110)  Sklep Komisije z dne 30. avgusta 2013 v zadevi SA.34724, „Prestrukturiranje Banco Comercial Português (BCP) Group“, še neobjavljen.

110

(111)  Glej preglednico 2.

111

(112)  Glej točko (28) sporočila o prestrukturiranju in uvodno izjavo 320 Sklepa Komisije z dne 5. aprila 2011 o ukrepih C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 in N 19/10), ki jih je Nizozemska izvedla za skupino ABN AMRO NV (ustanovljeno po združitvi banke Fortis Bank Nederland in banke ABN AMRO N) (UL L 333, 15.12.2011, str. 1).

112

(113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive.

113

(114)  Komisija ugotavlja tudi, da del likvidnostnih potreb banke Piraeus izvira iz neobičajne oblike udeležbe GSFS pri prvi in drugi premostitveni dokapitalizaciji in dokapitalizaciji iz pomladi 2013. GSFS je namreč kot plačilo za svojo udeležbo na banko Piraeus prenesel obveznice EFSF namesto gotovine. Banka Piraeus ima veliko količino srednje- in dolgoročnih obveznic EFSF, ki povečujejo njene potrebe po financiranju v primerjavi s položajem, če bi bila dokapitalizacija plačana v gotovini. Navedeni del likvidnostnih potreb ne izraža neustreznega poslovnega modela ali strukture bilance stanja. Samodejno bo izginil ob dospelosti obveznic EFSF.

114

(115)  Glej uvodno izjavo 116.

115

(116)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 132.

116

(117)  Glej uvodno izjavo 52.

117

(118)  Glej uvodno izjavo 132.

118

(119)  Velikost predlaganega ukrepa lastnega prispevka je treba zaradi razloga, pojasnjenega v oddelku 7.1.3.5, primerjati z velikostjo banke Piraeus pred prevzemi prenesenih dejavnosti banke ATE, banke Geniki, banke BCP in ciprskih prenesenih dejavnosti.

119

(120)  Če se upošteva samo dejansko izplačana pomoč, ki je najugodnejša in zato najbolj izkrivlja konkurenco, se znesek pomoči zmanjša na 19,4 % RWA banke Piraeus.

120

(121)  Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 35.

121

(122)  Glej Prilogo, poglavje II.

122

(123)  Glej uvodno izjavo 129.

123

---

PRILOGA

PIRAEUS BANK – ZAVEZE HELENSKE REPUBLIKE

Helenska republika zagotovi, da banka Piraeus izvaja načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014. Načrt prestrukturiranja temelji na makroekonomskih predpostavkah, kot jih je določila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) v Dodatku, in regulativnih predpostavkah.

Helenska republika zagotavlja naslednje zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze), ki so sestavni del načrta prestrukturiranja. Zaveze vključujejo zaveze v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze glede prestrukturiranja) ter zaveze glede korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti.

Zaveze začnejo veljati od datuma sprejetja sklepa Komisije o odobritvi načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: sklep).

Obdobje prestrukturiranja se konča 31. decembra 2018. Zaveze se uporabljajo ves čas obdobja prestrukturiranja, razen če je s posamezno zavezo določeno drugače.

To besedilo se razlaga v skladu s sklepom v splošnem okviru prava Unije in ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (1).

POGLAVJE I.   OPREDELITVE POJMOV

Za namen zavez imajo posamezni izrazi naslednji pomen:

1.   Banka Piraeus: Piraeus Bank S.A. in vse njene hčerinske družbe. Vključuje torej celotno skupino Piraeus Bank Group z vsemi njenimi grškimi in negrškimi hčerinskimi družbami in podružnicami iz bančnega in nebančnega sektorja.

2.   Ponudba za rast kapitala v bančnem sektorju:: ponudba, katere posledica je povečanje deleža regulatornega kapitala banke Piraeus ob upoštevanju vseh ustreznih elementov, zlasti knjiženega dobička/izgube v zvezi s poslom, in zmanjšanja RWA zaradi prodaje (po potrebi popravljeno zaradi povečanja RWA, ki izhaja iz preostalih finančnih povezav).

3.   Ponudba za rast kapitala v zavarovalniškem sektorju:: ponudba, katere posledica je povečanje deleža regulatornega kapitala banke Piraeus. Kakršna koli ponudba nad knjigovodsko vrednostjo zavarovalniške dejavnosti, ki je zabeležena v računovodskih izkazih banke Piraeus, se samodejno šteje za ponudbo za rast kapitala.

4.   Zaključek: datum prenosa pravnega naslova družbe za odsvojitev na kupca.

5.   Družba za odsvojitev: vse dejavnosti in premoženje, za katere se banka Piraeus zaveže, da jih bo prodala, likvidirala ali opustila.

6.   Datum začetka veljavnosti: datum sprejetja sklepa.

7.   Konec obdobja prestrukturiranja: 31. december 2018.

8.   Tuja aktiva ali negrška aktiva: sredstva, povezana z dejavnostmi strank zunaj Grčije, ne glede na državo, v kateri so sredstva vknjižena. Na primer, sredstva, ki so knjižena v Luksemburgu, vendar so povezana z dejavnostmi strank v Grčiji, niso vključena v področje uporabe te opredelitve. Nasprotno se sredstva, ki so knjižena v Luksemburgu ali Grčiji, vendar so povezana z dejavnostmi strank v drugih državah jugovzhodne Evrope, štejejo za tujo aktivo in so vključena v področje uporabe te opredelitve.

9.   Tuja podjetja: tuje hčerinske družbe in podružnice banke Piraeus iz bančnega in nebančnega sektorja.

10.   Tuje hčerinske družbe: vse hčerinske družbe banke Piraeus iz bančnega in nebančnega sektorja zunaj Grčije.

11.   Grške bančne dejavnosti: grške bančne dejavnosti banke Piraeus ne glede na to, kje so sredstva knjižena.

12.   Grške nebančne dejavnosti: grške nebančne dejavnosti banke Piraeus ne glede na to, kje so sredstva knjižena.

13.   Grške hčerinske družbe: vse grške hčerinske družbe banke Piraeus iz bančnega in nebančnega sektorja.

14.   Skrbnik spremljanja: ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki so neodvisne od banke Piraeus in ki jih je odobrila Komisija ter imenovala banka Piraeus; skrbnik spremljanja je pooblaščen za spremljanje skladnosti banke z zavezami.

15.   Kupec: ena ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki v celoti ali delno prevzame družbo za odsvojitev.

16.   Prodaja: prodaja 100-odstotnega deleža banke Piraeus, razen če ni s posamezno zavezo določeno drugače.

Za namen zavez ednina teh izrazov vključuje množino (in obratno), razen če ni z zavezami določeno drugače.

POGLAVJE II.   ZAVEZE GLEDE PRESTRUKTURIRANJA

| 1. | Število podružnic v Grčiji: število podružnic v Grčiji na dan 31. decembra 2017 znaša največ [...]. V primeru odprodaje banke Geniki se ta številka popravi na [...]. |
| --- | --- |

1.

Število podružnic v Grčiji: število podružnic v Grčiji na dan 31. decembra 2017 znaša največ [...]. V primeru odprodaje banke Geniki se ta številka popravi na [...].

| 2. | Število zaposlenih v Grčiji: število ekvivalentov polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) na dan 31. decembra 2017 znaša največ [...]. V primeru odprodaje banke Geniki se ta številka popravi na [...]. |
| --- | --- |

2.

Število zaposlenih v Grčiji: število ekvivalentov polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) na dan 31. decembra 2017 znaša največ [...]. V primeru odprodaje banke Geniki se ta številka popravi na [...].

| 3. | Skupni stroški v Grčiji: skupni stroški (2) v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) leta 2017 znašajo največ 1 200 milijonov EUR. V primeru odprodaje banke Geniki se ta številka popravi na [...] milijonov EUR. |
| --- | --- |

3.

Skupni stroški v Grčiji: skupni stroški (2) v Grčiji (grške bančne in nebančne dejavnosti) leta 2017 znašajo največ 1 200 milijonov EUR. V primeru odprodaje banke Geniki se ta številka popravi na [...] milijonov EUR.

| 4. | Stroški vlog v Grčiji: banka Piraeus za ponovno vzpostavitev donosnosti na grškem trgu, ki jo je imela pred oblikovanjem rezervacij, zniža stroške financiranja z znižanjem stroškov vlog, zbranih v Grčiji (vključno s prihranki, vpoglednimi in vezanimi vlogami ter drugimi podobnimi produkti, ki se ponujajo strankam in katerih stroške krije banka Piraeus) [...].. |
| --- | --- |

4.

Stroški vlog v Grčiji: banka Piraeus za ponovno vzpostavitev donosnosti na grškem trgu, ki jo je imela pred oblikovanjem rezervacij, zniža stroške financiranja z znižanjem stroškov vlog, zbranih v Grčiji (vključno s prihranki, vpoglednimi in vezanimi vlogami ter drugimi podobnimi produkti, ki se ponujajo strankam in katerih stroške krije banka Piraeus) [...]..

| 5. | Razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji: razmerje med neto posojili in skupnimi vlogami za grške bančne dejavnosti na dan 31. decembra 2017 znaša največ [...]. [...] |
| --- | --- |

5.

Razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji: razmerje med neto posojili in skupnimi vlogami za grške bančne dejavnosti na dan 31. decembra 2017 znaša največ [...]. [...]

| 6. | Stopnja rasti bruto posojil za grške bančne dejavnosti: stopnja rasti bruto posojil ni večja od stopnje rasti trga, kot jo sporoči Banka Grčije, razen če je stopnja rasti trga manjša od napovedi Komisije (glej Dodatek), na katerih temelji načrt prestrukturiranja. V takem primeru je mogoče omejitev rasti posojil popraviti ob upoštevanju makroekonomskih pogojev in konkurence v grškem bančnem sektorju. Navedena zaveza se spremlja letno. |
| --- | --- |

6.

Stopnja rasti bruto posojil za grške bančne dejavnosti: stopnja rasti bruto posojil ni večja od stopnje rasti trga, kot jo sporoči Banka Grčije, razen če je stopnja rasti trga manjša od napovedi Komisije (glej Dodatek), na katerih temelji načrt prestrukturiranja. V takem primeru je mogoče omejitev rasti posojil popraviti ob upoštevanju makroekonomskih pogojev in konkurence v grškem bančnem sektorju. Navedena zaveza se spremlja letno.

| 7. | Podpora za tuje hčerinske družbe: banka Piraeus posamezni tuji hčerinski družbi od datuma začetka veljavnosti do 30. junija 2018 ne zagotovi dodatnega lastniškega kapitala ali podrejenega kapitala v znesku, višjem od (i) [...] % RWA zadevne hčerinske družbe, kakor je izračunan na dan 31. decembra 2012, ali (ii) [...] milijonov EUR, skupaj za vse tuje hčerinske družbe (kumulativno od 30. junija 2013 do 30. junija 2018), pri čemer se upošteva nižji znesek. Če namerava banka Piraeus v tujo hčerinsko družbo vložiti lastniški kapital ali podrejeni dolžniški kapital v znesku, ki je višji od določene mejne vrednosti, mora grške organe zaprositi, da zaprosijo za odločitev Komisije o spremembi načrta prestrukturiranja [...]. |
| --- | --- |

7.

Podpora za tuje hčerinske družbe: banka Piraeus posamezni tuji hčerinski družbi od datuma začetka veljavnosti do 30. junija 2018 ne zagotovi dodatnega lastniškega kapitala ali podrejenega kapitala v znesku, višjem od (i) [...] % RWA zadevne hčerinske družbe, kakor je izračunan na dan 31. decembra 2012, ali (ii) [...] milijonov EUR, skupaj za vse tuje hčerinske družbe (kumulativno od 30. junija 2013 do 30. junija 2018), pri čemer se upošteva nižji znesek. Če namerava banka Piraeus v tujo hčerinsko družbo vložiti lastniški kapital ali podrejeni dolžniški kapital v znesku, ki je višji od določene mejne vrednosti, mora grške organe zaprositi, da zaprosijo za odločitev Komisije o spremembi načrta prestrukturiranja [...].

| 8. | Zmanjšanje finančnega vzvoda negrške aktive do 30. junija 2018: grški organi se zavezujejo, da bo banka Piraeus do 30. junija 2018 izpolnila vsaj enega od naslednjih dveh pogojev:






  (a) | skupni obseg portfelja tuje aktive se zmanjša na največ [...] milijard EUR. Če se banka Piraeus vključi v [...], se ta omejitev [...] milijard EUR poveča na [...] milijard EUR. |
| --- | --- | --- |

8.

Zmanjšanje finančnega vzvoda negrške aktive do 30. junija 2018: grški organi se zavezujejo, da bo banka Piraeus do 30. junija 2018 izpolnila vsaj enega od naslednjih dveh pogojev:

(a)

skupni obseg portfelja tuje aktive se zmanjša na največ [...] milijard EUR. Če se banka Piraeus vključi v [...], se ta omejitev [...] milijard EUR poveča na [...] milijard EUR.

| (b) | Banka Piraeus odproda [...] |
| --- | --- |

(b)

Banka Piraeus odproda [...]

| (8.1) | [...] |
| --- | --- |

(8.1)

[...]

| (8.2) | [...] |
| --- | --- |

(8.2)

[...]

| 9. | Prodaja [...]: [...] |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prodaja vrednostnih papirjev: portfelj borznih vrednostnih papirjev, opredeljen, kakor sledi, se odproda do [...], medtem ko se portfelj zunajborznih vrednostnih papirjev odproda do [...]: navedena portfelja vključujeta vse naložbe lastniškega kapitala, večje od [...] milijonov EUR, in vse naložbe v podrejene in hibridne obveznice. Ta zaveza ne velja za deleže v tujih hčerinskih družbah ali naložbe v naslednje subjekte:
  [...]. |
| --- | --- |

10.

Prodaja vrednostnih papirjev: portfelj borznih vrednostnih papirjev, opredeljen, kakor sledi, se odproda do [...], medtem ko se portfelj zunajborznih vrednostnih papirjev odproda do [...]: navedena portfelja vključujeta vse naložbe lastniškega kapitala, večje od [...] milijonov EUR, in vse naložbe v podrejene in hibridne obveznice. Ta zaveza ne velja za deleže v tujih hčerinskih družbah ali naložbe v naslednje subjekte:

[...].

| 11. | Helenska republika se v zvezi s kakršno koli prodajo, opravljeno za izpolnjevanje zavez v zvezi s prodajo ali odprodajo, vključenih v ta dokument, zavezuje, da:






  a. | je kupec neodvisen od banke Piraeus in ni povezan z njo; |
| --- | --- | --- |

11.

Helenska republika se v zvezi s kakršno koli prodajo, opravljeno za izpolnjevanje zavez v zvezi s prodajo ali odprodajo, vključenih v ta dokument, zavezuje, da:

a.

je kupec neodvisen od banke Piraeus in ni povezan z njo;

| b. | kupca pri prevzemu družbe za odsvojitev ne financira neposredno ali posredno banka Piraeus (3); |
| --- | --- |

b.

kupca pri prevzemu družbe za odsvojitev ne financira neposredno ali posredno banka Piraeus (3);

| c. | banka Piraeus v petih letih po zaključku prodaje ne pridobi neposrednega ali posrednega vpliva na celotno družbo za odsvojitev ali del te družbe brez predhodne odobritve Komisije. |
| --- | --- |

c.

banka Piraeus v petih letih po zaključku prodaje ne pridobi neposrednega ali posrednega vpliva na celotno družbo za odsvojitev ali del te družbe brez predhodne odobritve Komisije.

| 12. | Naložbena politika: banka Piraeus do 30. junija 2017 ne kupi vrednostnih papirjev neinvesticijskega razreda.
  Ta zaveza se ne uporablja za naslednje vrednostne papirje (izvzeti vrednostni papirji): [...] |
| --- | --- |

12.

Naložbena politika: banka Piraeus do 30. junija 2017 ne kupi vrednostnih papirjev neinvesticijskega razreda.

Ta zaveza se ne uporablja za naslednje vrednostne papirje (izvzeti vrednostni papirji): [...]

| 13. | Omejitev plač: banka Piraeus ne bo do [...] nobenemu zaposlenemu ali vodji izplačala skupnih letnih prejemkov (plača, pokojninski prispevki, dodatki), ki so višji od [...]. V primeru kapitalskega vložka GSFS bo omejitev prejemkov ponovno ocenjena v skladu s sporočilom o evropskem bančništvu z dne 1. avgusta 2013. |
| --- | --- |

13.

Omejitev plač: banka Piraeus ne bo do [...] nobenemu zaposlenemu ali vodji izplačala skupnih letnih prejemkov (plača, pokojninski prispevki, dodatki), ki so višji od [...]. V primeru kapitalskega vložka GSFS bo omejitev prejemkov ponovno ocenjena v skladu s sporočilom o evropskem bančništvu z dne 1. avgusta 2013.

POGLAVJE III.   ZAVEZE GLEDE KORPORATIVNEGA UPRAVLJANJA IN KOMERCIALNIH DEJAVNOSTI – PODALJŠANJE IN SPREMEMBE

| 1. | Banka Piraeus še naprej izvaja zaveze glede korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti, ki jih je Helenska republika predložila 20. novembra 2012, skupaj s poznejšimi spremembami, navedenimi v poglavju III zavez, do 30. junija 2018. |
| --- | --- |

1.

Banka Piraeus še naprej izvaja zaveze glede korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti, ki jih je Helenska republika predložila 20. novembra 2012, skupaj s poznejšimi spremembami, navedenimi v poglavju III zavez, do 30. junija 2018.

| 2. | Če se posamezna zaveza ne uporablja na ravni banke Piraeus, banka Piraeus ne uporablja hčerinskih družb ali dejavnosti, na katere se zadevna zaveza ne nanaša, da bi se izognila zavezi. |
| --- | --- |

2.

Če se posamezna zaveza ne uporablja na ravni banke Piraeus, banka Piraeus ne uporablja hčerinskih družb ali dejavnosti, na katere se zadevna zaveza ne nanaša, da bi se izognila zavezi.

Oddelek A.   Vzpostavitev učinkovite in ustrezne notranje organizacije

| 3. | Banka Piraeus, razen njenih tujih hčerinskih družb, vedno upošteva vse določbe zakona št. 3016/2002 o korporativnem upravljanju in zakona št. 2190/1920 o delniških družbah ter zlasti določbe v zvezi s funkcijami korporativnih organov, kot sta skupščina delničarjev in upravni odbor, da bi zagotovila jasno razdelitev odgovornosti in preglednost. Pristojnosti skupščine delničarjev so omejene na naloge generalne skupščine v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, zlasti kar zadeva pravice do obveščanja. Obsežnejše pristojnosti, ki bi omogočile neprimeren vpliv na poslovanje, se ukinejo. Za vsakodnevno operativno poslovanje so nedvomno odgovorni izvršni direktorji banke Piraeus. |
| --- | --- |

3.

Banka Piraeus, razen njenih tujih hčerinskih družb, vedno upošteva vse določbe zakona št. 3016/2002 o korporativnem upravljanju in zakona št. 2190/1920 o delniških družbah ter zlasti določbe v zvezi s funkcijami korporativnih organov, kot sta skupščina delničarjev in upravni odbor, da bi zagotovila jasno razdelitev odgovornosti in preglednost. Pristojnosti skupščine delničarjev so omejene na naloge generalne skupščine v skladu z zakonom o gospodarskih družbah, zlasti kar zadeva pravice do obveščanja. Obsežnejše pristojnosti, ki bi omogočile neprimeren vpliv na poslovanje, se ukinejo. Za vsakodnevno operativno poslovanje so nedvomno odgovorni izvršni direktorji banke Piraeus.

| 4. | Banka Piraeus, razen njenih tujih hčerinskih družb, vedno upošteva okvir odnosov z grškim skladom za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS). |
| --- | --- |

4.

Banka Piraeus, razen njenih tujih hčerinskih družb, vedno upošteva okvir odnosov z grškim skladom za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS).

| 5. | Banka Piraeus upošteva določbe veljavnega zakona guvernerja št. 2577/9.3.2006, da bi na individualni in skupinski ravni ohranila učinkovito organizacijsko strukturo in ustrezen sistem notranjega nadzora, vključno s tremi ključnimi stebri, tj. notranjo revizijo, obvladovanjem tveganj in skladnostjo, ter dobrimi mednarodnimi praksami korporativnega upravljanja. |
| --- | --- |

5.

Banka Piraeus upošteva določbe veljavnega zakona guvernerja št. 2577/9.3.2006, da bi na individualni in skupinski ravni ohranila učinkovito organizacijsko strukturo in ustrezen sistem notranjega nadzora, vključno s tremi ključnimi stebri, tj. notranjo revizijo, obvladovanjem tveganj in skladnostjo, ter dobrimi mednarodnimi praksami korporativnega upravljanja.

| 6. | Banka Piraeus ima učinkovito organizacijsko strukturo, da bi zagotovila, da sta oddelka za notranjo revizijo in obvladovanje tveganj popolnoma neodvisna od poslovnih mrež in poročata neposredno upravnemu odboru. Revizijski odbor in odbor za tveganja – ustanovljena znotraj upravnega odbora – ocenjujeta vsa vprašanja, ki jih izpostavita zadevna oddelka. Vloge, odgovornosti in sredstva navedenih oddelkov so podrobno opredeljeni v ustrezni notranjerevizijski temeljni listini in listini o obvladovanju tveganj. Navedeni listini izpolnjujeta mednarodne standarde in zagotavljata popolno neodvisnost oddelkov. Kreditna politika zagotavlja smernice in navodila v zvezi z odobritvijo posojil, vključno z oblikovanjem cen posojil in njihovim prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

6.

Banka Piraeus ima učinkovito organizacijsko strukturo, da bi zagotovila, da sta oddelka za notranjo revizijo in obvladovanje tveganj popolnoma neodvisna od poslovnih mrež in poročata neposredno upravnemu odboru. Revizijski odbor in odbor za tveganja – ustanovljena znotraj upravnega odbora – ocenjujeta vsa vprašanja, ki jih izpostavita zadevna oddelka. Vloge, odgovornosti in sredstva navedenih oddelkov so podrobno opredeljeni v ustrezni notranjerevizijski temeljni listini in listini o obvladovanju tveganj. Navedeni listini izpolnjujeta mednarodne standarde in zagotavljata popolno neodvisnost oddelkov. Kreditna politika zagotavlja smernice in navodila v zvezi z odobritvijo posojil, vključno z oblikovanjem cen posojil in njihovim prestrukturiranjem.

| 7. | Banka Piraeus predloži pristojnim organom seznam delničarjev, ki imajo najmanj 1 % navadnih delnic. |
| --- | --- |

7.

Banka Piraeus predloži pristojnim organom seznam delničarjev, ki imajo najmanj 1 % navadnih delnic.

Oddelek B.   Poslovne prakse in spremljanje tveganj

Splošna načela

| 8. | Kreditna politika določa, da se vse stranke obravnavajo pravično z nediskriminacijskimi postopki, razen tistih, povezanih s kreditnim tveganjem in plačilno sposobnostjo. Kreditna politika določa mejne vrednosti, nad katerimi mora posojila odobriti uprava na višjih ravneh. Podobne zgornje vrednosti se določijo v zvezi s prestrukturiranjem posojil ter reševanjem terjatev in sporov. Kreditna politika v izbranih središčih centralizira postopek odločanja na nacionalni ravni ter določa jasne zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenega izvajanja navodil pri vseh grških bančnih dejavnostih. |
| --- | --- |

8.

Kreditna politika določa, da se vse stranke obravnavajo pravično z nediskriminacijskimi postopki, razen tistih, povezanih s kreditnim tveganjem in plačilno sposobnostjo. Kreditna politika določa mejne vrednosti, nad katerimi mora posojila odobriti uprava na višjih ravneh. Podobne zgornje vrednosti se določijo v zvezi s prestrukturiranjem posojil ter reševanjem terjatev in sporov. Kreditna politika v izbranih središčih centralizira postopek odločanja na nacionalni ravni ter določa jasne zaščitne ukrepe za zagotovitev usklajenega izvajanja navodil pri vseh grških bančnih dejavnostih.

| 9. | Banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti v celoti vključi pravila kreditne politike v potek dela v zvezi z dodeljevanjem in refinanciranjem posojil ter sisteme izplačil. |
| --- | --- |

9.

Banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti v celoti vključi pravila kreditne politike v potek dela v zvezi z dodeljevanjem in refinanciranjem posojil ter sisteme izplačil.

Posebne določbe

| 10. | Posebne določbe iz odstavkov 8 do 18 poglavja III zavez se uporabljajo za grške bančne dejavnosti, razen če ni izrecno določeno drugače. |
| --- | --- |

10.

Posebne določbe iz odstavkov 8 do 18 poglavja III zavez se uporabljajo za grške bančne dejavnosti, razen če ni izrecno določeno drugače.

| 11. | Kreditna politika zahteva, da oblikovanje cen posojil in hipotek izpolnjuje stroge smernice. Te smernice vključujejo obveznost strogega upoštevanja standardnih tabel pasov (razponov) obrestnih mer, odvisno od ročnosti posojila, ocene kreditnega tveganja stranke, pričakovane možnosti izterjave zastavljenega zavarovanja (vključno s časovnim okvirom morebitne likvidacije), splošnega odnosa z banko Piraeus (npr. stopnje in stabilnosti vlog, strukture plačil in drugih dejavnosti navzkrižne prodaje) in stroškov financiranja banke Piraeus. Ustvarijo se posebni razredi posojenih sredstev (npr. komercialno posojilo, hipoteka, zavarovana/nezavarovana sredstva itd.), okvir za oblikovanje cen pa se vnese v primerno tabelo kreditne politike, ki jo redno posodablja kreditni odbor. Vsako izjemo mora ustrezno odobriti kreditni odbor ali organ na nižji ravni, kadar to dovoljuje kreditna politika. Transakcije po meri, kot so sindicirana posojila ali finančna sredstva za projekt, izpolnjujejo ista načela, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da jih morda ne bo mogoče vnesti v standardizirane tabele kreditne politike. Kršitve te politike oblikovanja cen se sporočijo skrbniku spremljanja. |
| --- | --- |

11.

Kreditna politika zahteva, da oblikovanje cen posojil in hipotek izpolnjuje stroge smernice. Te smernice vključujejo obveznost strogega upoštevanja standardnih tabel pasov (razponov) obrestnih mer, odvisno od ročnosti posojila, ocene kreditnega tveganja stranke, pričakovane možnosti izterjave zastavljenega zavarovanja (vključno s časovnim okvirom morebitne likvidacije), splošnega odnosa z banko Piraeus (npr. stopnje in stabilnosti vlog, strukture plačil in drugih dejavnosti navzkrižne prodaje) in stroškov financiranja banke Piraeus. Ustvarijo se posebni razredi posojenih sredstev (npr. komercialno posojilo, hipoteka, zavarovana/nezavarovana sredstva itd.), okvir za oblikovanje cen pa se vnese v primerno tabelo kreditne politike, ki jo redno posodablja kreditni odbor. Vsako izjemo mora ustrezno odobriti kreditni odbor ali organ na nižji ravni, kadar to dovoljuje kreditna politika. Transakcije po meri, kot so sindicirana posojila ali finančna sredstva za projekt, izpolnjujejo ista načela, ob ustreznem upoštevanju dejstva, da jih morda ne bo mogoče vnesti v standardizirane tabele kreditne politike. Kršitve te politike oblikovanja cen se sporočijo skrbniku spremljanja.

| 12. | Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za oceno kreditnega tveganja in vrednotenje zavarovanja. Oddelek za obvladovanje tveganj pri ocenjevanju kakovosti posojila deluje neodvisno in oblikuje pisno mnenje, da bi zagotovil, da se merila za ocenjevanje ves čas uporabljajo skladno za vse stranke ter ob upoštevanju kreditne politike banke Piraeus. |
| --- | --- |

12.

Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za oceno kreditnega tveganja in vrednotenje zavarovanja. Oddelek za obvladovanje tveganj pri ocenjevanju kakovosti posojila deluje neodvisno in oblikuje pisno mnenje, da bi zagotovil, da se merila za ocenjevanje ves čas uporabljajo skladno za vse stranke ter ob upoštevanju kreditne politike banke Piraeus.

| 13. | V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). Te omejitve upoštevajo ročnost posojila in kakovost morebitnega zastavljenega zavarovanja/jamstva ter so določene na podlagi ključnih meril uspešnosti, vključno s kapitalom. |
| --- | --- |

13.

V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). Te omejitve upoštevajo ročnost posojila in kakovost morebitnega zastavljenega zavarovanja/jamstva ter so določene na podlagi ključnih meril uspešnosti, vključno s kapitalom.

| 14. | Odobritev posojil (4), da bi posojilojemalcem omogočili nakup delnic ali hibridnih instrumentov banke Piraeus in drugih bank (5), je prepovedana, ne glede na to, kdo so posojilojemalci (6). Ta določba se uporablja in spremlja na ravni banke Piraeus. |
| --- | --- |

14.

Odobritev posojil (4), da bi posojilojemalcem omogočili nakup delnic ali hibridnih instrumentov banke Piraeus in drugih bank (5), je prepovedana, ne glede na to, kdo so posojilojemalci (6). Ta določba se uporablja in spremlja na ravni banke Piraeus.

| 15. | Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili nepovezani posojilojemalci in so višji od [[...] % RWA banke Piraeus], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % RWA banke Piraeus], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo, da bo o primeru obvestil Komisijo in GSFS, preden banka Piraeus sprejme dokončno odločitev. |
| --- | --- |

15.

Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili nepovezani posojilojemalci in so višji od [[...] % RWA banke Piraeus], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % RWA banke Piraeus], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo, da bo o primeru obvestil Komisijo in GSFS, preden banka Piraeus sprejme dokončno odločitev.

| 16. | Kreditna politika določa jasna navodila za prestrukturiranje posojil. Jasno opredeljuje, katera posojila so upravičena v katerih okoliščinah, in določa pogoje, ki se lahko predlagajo upravičenim strankam. Banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti zagotovi, da so vsa prestrukturiranja namenjena izboljšanju prihodnjih izterjav banke Piraeus in tako ščitijo njen interes. Politika prestrukturiranja v nobenem primeru ne sme ogroziti prihodnje donosnosti banke Piraeus. Za ta namen je oddelek banke Piraeus za obvladovanje tveganj pristojen za razvoj in vzpostavitev ustreznih mehanizmov poročanja o učinkovitosti prestrukturiranja, izvajanje poglobljenih analiz notranjih in/ali zunanjih dobrih praks, sporočanje ugotovitev kreditnemu odboru in odboru za tveganja vsaj na četrtletni ravni ter predlaganje praktičnih izboljšanj ustreznih postopkov in politik, nadzor nad njihovim izvajanjem in poročanje o tem kreditnemu odboru in odboru za tveganja. |
| --- | --- |

16.

Kreditna politika določa jasna navodila za prestrukturiranje posojil. Jasno opredeljuje, katera posojila so upravičena v katerih okoliščinah, in določa pogoje, ki se lahko predlagajo upravičenim strankam. Banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti zagotovi, da so vsa prestrukturiranja namenjena izboljšanju prihodnjih izterjav banke Piraeus in tako ščitijo njen interes. Politika prestrukturiranja v nobenem primeru ne sme ogroziti prihodnje donosnosti banke Piraeus. Za ta namen je oddelek banke Piraeus za obvladovanje tveganj pristojen za razvoj in vzpostavitev ustreznih mehanizmov poročanja o učinkovitosti prestrukturiranja, izvajanje poglobljenih analiz notranjih in/ali zunanjih dobrih praks, sporočanje ugotovitev kreditnemu odboru in odboru za tveganja vsaj na četrtletni ravni ter predlaganje praktičnih izboljšanj ustreznih postopkov in politik, nadzor nad njihovim izvajanjem in poročanje o tem kreditnemu odboru in odboru za tveganja.

| 17. | Banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti sprejme politiko na področju terjatev in sporov, namenjeno izboljšanju izterjave in preprečevanju diskriminacije ali prednostne obravnave pri reševanju sporov. Banka Piraeus zagotovi, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za izboljšanje njenih izterjav in zaščito njenega finančnega položaja na dolgi rok. Kakršne koli kršitve pri izvajanju te politike se sporočijo skrbniku spremljanja. |
| --- | --- |

17.

Banka Piraeus za vse grške bančne dejavnosti sprejme politiko na področju terjatev in sporov, namenjeno izboljšanju izterjave in preprečevanju diskriminacije ali prednostne obravnave pri reševanju sporov. Banka Piraeus zagotovi, da so sprejeti vsi potrebni ukrepi za izboljšanje njenih izterjav in zaščito njenega finančnega položaja na dolgi rok. Kakršne koli kršitve pri izvajanju te politike se sporočijo skrbniku spremljanja.

| 18. | Banka Piraeus spremlja kreditno tveganje z dobro razvitim sistemom opozarjanja in poročanja, ki oddelku za obvladovanje tveganj omogoča: (i) opredeljevanje zgodnjih signalov slabitve in neplačevanja posojil; (ii) ocenjevanje možnosti izterjave portfelja posojila (ki vključuje, vendar ni omejena na alternativne vire odplačevanja, kot so sodolžniki in poroki ter zastavljeno zavarovanje ali zavarovanje, ki je na voljo, vendar ni zastavljeno); (iii) ocenjevanje splošne izpostavljenosti banke Piraeus na ravni posamezne stranke ali portfelja in (iv), če je potrebno, predlaganje popravljalnih ukrepov in ukrepov za izboljšanje upravnemu odboru. Skrbniku spremljanja se zagotovi dostop do teh informacij. |
| --- | --- |

18.

Banka Piraeus spremlja kreditno tveganje z dobro razvitim sistemom opozarjanja in poročanja, ki oddelku za obvladovanje tveganj omogoča: (i) opredeljevanje zgodnjih signalov slabitve in neplačevanja posojil; (ii) ocenjevanje možnosti izterjave portfelja posojila (ki vključuje, vendar ni omejena na alternativne vire odplačevanja, kot so sodolžniki in poroki ter zastavljeno zavarovanje ali zavarovanje, ki je na voljo, vendar ni zastavljeno); (iii) ocenjevanje splošne izpostavljenosti banke Piraeus na ravni posamezne stranke ali portfelja in (iv), če je potrebno, predlaganje popravljalnih ukrepov in ukrepov za izboljšanje upravnemu odboru. Skrbniku spremljanja se zagotovi dostop do teh informacij.

Določbe, ki se uporabljajo za povezane posojilojemalce

| 19. | Vse določbe za povezane posojilojemalce se uporabljajo na ravni banke Piraeus. |
| --- | --- |

19.

Vse določbe za povezane posojilojemalce se uporabljajo na ravni banke Piraeus.

| 20. | Poseben razdelek kreditne politike se nameni pravilom, ki urejajo odnose s povezanimi posojilojemalci. Povezani posojilojemalci vključujejo zaposlene, delničarje, direktorje, vodje ter njihove zakonce, otroke in sorojence ter kakršno koli pravno osebo, ki jo neposredno ali posredno nadzorujejo ključni zaposleni (tj. zaposleni, vključeni v postopek odločanja v zvezi s kreditno politiko), delničarji, direktorji ali vodje ali njihovi zakonci, otroci in sorojenci. V širšem smislu se za povezanega posojilojemalca šteje katera koli javna institucija ali vladna organizacija, katero koli javno podjetje ali vladna agencija. V skladu s kreditno politiko se za povezane posojilojemalce štejejo tudi politične stranke. Posebna pozornost bo namenjena odločitvam v zvezi s kakršnim koli prestrukturiranjem in odpisi posojil za obstoječe ali nekdanje zaposlene, direktorje, delničarje, vodje in njihove sorodnike ter politikam, ki se uporabljajo v zvezi s primernostjo, vrednotenjem, registracijo zastavnih pravic in izterjavo zavarovanja posojil. Povezani posojilojemalci so natančneje opredeljeni v ločenem dokumentu. |
| --- | --- |

20.

Poseben razdelek kreditne politike se nameni pravilom, ki urejajo odnose s povezanimi posojilojemalci. Povezani posojilojemalci vključujejo zaposlene, delničarje, direktorje, vodje ter njihove zakonce, otroke in sorojence ter kakršno koli pravno osebo, ki jo neposredno ali posredno nadzorujejo ključni zaposleni (tj. zaposleni, vključeni v postopek odločanja v zvezi s kreditno politiko), delničarji, direktorji ali vodje ali njihovi zakonci, otroci in sorojenci. V širšem smislu se za povezanega posojilojemalca šteje katera koli javna institucija ali vladna organizacija, katero koli javno podjetje ali vladna agencija. V skladu s kreditno politiko se za povezane posojilojemalce štejejo tudi politične stranke. Posebna pozornost bo namenjena odločitvam v zvezi s kakršnim koli prestrukturiranjem in odpisi posojil za obstoječe ali nekdanje zaposlene, direktorje, delničarje, vodje in njihove sorodnike ter politikam, ki se uporabljajo v zvezi s primernostjo, vrednotenjem, registracijo zastavnih pravic in izterjavo zavarovanja posojil. Povezani posojilojemalci so natančneje opredeljeni v ločenem dokumentu.

| 21. | Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za razvrščanje vseh povezanih skupin posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje, da bi lahko ustrezno spremljal koncentracijo kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

21.

Oddelek za obvladovanje tveganj je pristojen za razvrščanje vseh povezanih skupin posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje, da bi lahko ustrezno spremljal koncentracijo kreditnega tveganja.

| 22. | V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam banka Piraeus na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje, ki se nanaša na povezane posojilojemalce (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU). |
| --- | --- |

22.

V zvezi s posojili posameznikom in pravnim osebam banka Piraeus na podlagi dobrih mednarodnih praks uporablja stroge posamezne in skupne omejitve, ki urejajo najvišji znesek posojila, ki ga je mogoče odobriti za eno kreditno tveganje, ki se nanaša na povezane posojilojemalce (če je to sploh dovoljeno v skladu z zakonodajo Grčije in EU).

| 23. | Banka Piraeus ločeno spremlja svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem, vključno s subjekti javnega sektorja in političnimi strankami. Na novo dodeljena posojila (7) povezanim posojilojemalcem (letni % osnovnega kapitala Y–1 (8)) niso višja od celotnega portfelja na novo dodeljenih posojil v Grčiji (letni % osnovnega kapitala Y–1). Zaveza se izpolnjuje ločeno za vsako vrsto povezanega posojilojemalca (zaposleni, delničarji, vodje, javni subjekti, politične stranke itd.). Kreditna ocena povezanih posojilojemalcev ter cenovni pogoji in možnost prestrukturiranja, ki so jim bili zagotovljeni, ne smejo biti ugodnejši v primerjavi s pogoji, zagotovljenimi podobnim, vendar nepovezanim posojilojemalcem, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v grškem gospodarstvu. Ta obveznost ne velja za obstoječe splošne sheme, v okviru katerih se zaposlenim zagotavljajo subvencionirana posojila. Banka Piraeus vsak mesec poroča o razvoju te izpostavljenosti, znesku na novo dodeljenih posojil in najnovejših zahtevkih, višjih od [[...] % RWA banke Piraeus], kar je treba obravnavati v kreditnem odboru. |
| --- | --- |

23.

Banka Piraeus ločeno spremlja svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem, vključno s subjekti javnega sektorja in političnimi strankami. Na novo dodeljena posojila (7) povezanim posojilojemalcem (letni % osnovnega kapitala Y–1 (8)) niso višja od celotnega portfelja na novo dodeljenih posojil v Grčiji (letni % osnovnega kapitala Y–1). Zaveza se izpolnjuje ločeno za vsako vrsto povezanega posojilojemalca (zaposleni, delničarji, vodje, javni subjekti, politične stranke itd.). Kreditna ocena povezanih posojilojemalcev ter cenovni pogoji in možnost prestrukturiranja, ki so jim bili zagotovljeni, ne smejo biti ugodnejši v primerjavi s pogoji, zagotovljenimi podobnim, vendar nepovezanim posojilojemalcem, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v grškem gospodarstvu. Ta obveznost ne velja za obstoječe splošne sheme, v okviru katerih se zaposlenim zagotavljajo subvencionirana posojila. Banka Piraeus vsak mesec poroča o razvoju te izpostavljenosti, znesku na novo dodeljenih posojil in najnovejših zahtevkih, višjih od [[...] % RWA banke Piraeus], kar je treba obravnavati v kreditnem odboru.

| 24. | Kreditna merila, ki se uporabljajo za zaposlene/vodje/delničarje, niso nič manj stroga od meril, ki se uporabljajo za druge, nepovezane posojilojemalce. Če skupna kreditna izpostavljenost enemu zaposlenemu/vodji/delničarju presega znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za zavarovana posojila, in znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za nezavarovana posojila, se taka izpostavljenost takoj sporoči skrbniku spremljanja, ki lahko posreduje in preloži odobritev posojila v skladu s postopkom iz odstavka 25 poglavja III zavez. |
| --- | --- |

24.

Kreditna merila, ki se uporabljajo za zaposlene/vodje/delničarje, niso nič manj stroga od meril, ki se uporabljajo za druge, nepovezane posojilojemalce. Če skupna kreditna izpostavljenost enemu zaposlenemu/vodji/delničarju presega znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za zavarovana posojila, in znesek, ki je enak [[...]] fiksne plače za nezavarovana posojila, se taka izpostavljenost takoj sporoči skrbniku spremljanja, ki lahko posreduje in preloži odobritev posojila v skladu s postopkom iz odstavka 25 poglavja III zavez.

| 25. | Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili povezani posojilojemalci in so višji od [[...] % RWA banke Piraeus], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % RWA banke Piraeus], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo, da bo o primeru obvestil Komisijo in GSFS, preden banka Piraeus sprejme dokončno odločitev. |
| --- | --- |

25.

Vsi zahtevki za posojilo, ki so jih vložili povezani posojilojemalci in so višji od [[...] % RWA banke Piraeus], ali kakršno koli posojilo, ki izpostavljenost omejuje na eno skupino (opredeljeno kot skupino povezanih posojilojemalcev, ki pomenijo eno kreditno tveganje) in je višje od [[...] % RWA banke Piraeus], se sporočijo skrbniku spremljanja, ki lahko, če se zdi, da pogoji niso postavljeni na strogo poslovni podlagi ali če skrbniku spremljanja niso bile zagotovljene zadostne informacije, preloži odobritev kreditne linije ali posojila za [...] delovnih dni. V nujnih primerih se lahko to obdobje skrajša na [...] delovnih dni, če so bile skrbniku spremljanja zagotovljene zadostne informacije. To obdobje bo skrbniku spremljanja omogočilo, da bo o primeru obvestil Komisijo in GSFS, preden banka Piraeus sprejme dokončno odločitev.

| 26. | Prestrukturiranje posojil, ki se nanašajo na povezane posojilojemalce, izpolnjuje iste zahteve kot za nepovezane posojilojemalce. Poleg tega se ocenijo in po potrebi izboljšajo vzpostavljeni okviri in politike za obravnavanje problematičnih sredstev. Vendar se pričakuje, da se bodo prestrukturirana posojila za povezane posojilojemalce sporočala ločeno, vsaj glede na razred posojenih sredstev in vrsto povezanega posojilojemalca. |
| --- | --- |

26.

Prestrukturiranje posojil, ki se nanašajo na povezane posojilojemalce, izpolnjuje iste zahteve kot za nepovezane posojilojemalce. Poleg tega se ocenijo in po potrebi izboljšajo vzpostavljeni okviri in politike za obravnavanje problematičnih sredstev. Vendar se pričakuje, da se bodo prestrukturirana posojila za povezane posojilojemalce sporočala ločeno, vsaj glede na razred posojenih sredstev in vrsto povezanega posojilojemalca.

Oddelek C:   Druge omejitve

| 27. | Prepoved izplačila dividend, kuponov, povratnih odkupov, unovčevanja in ponovnih odkupov: Helenska republika se, razen če se Komisija strinja z izjemo, zavezuje, da:






  (a) | banka Piraeus ne bo izplačevala nobenih kuponov hibridnih kapitalskih instrumentov (ali katerih koli drugih instrumentov z diskrecijskim izplačilom kuponov) ali dividend instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov, razen če jo k temu obvezuje zakon. Banka Piraeus ne bo sprostila rezerv v ta namen. V primeru dvoma, ali obstaja zakonska obveznost za namen obstoječe zaveze, banka Piraeus predloži Komisiji v odobritev predlagano izplačilo kupona ali dividende; |
| --- | --- | --- |

27.

Prepoved izplačila dividend, kuponov, povratnih odkupov, unovčevanja in ponovnih odkupov: Helenska republika se, razen če se Komisija strinja z izjemo, zavezuje, da:

(a)

banka Piraeus ne bo izplačevala nobenih kuponov hibridnih kapitalskih instrumentov (ali katerih koli drugih instrumentov z diskrecijskim izplačilom kuponov) ali dividend instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov, razen če jo k temu obvezuje zakon. Banka Piraeus ne bo sprostila rezerv v ta namen. V primeru dvoma, ali obstaja zakonska obveznost za namen obstoječe zaveze, banka Piraeus predloži Komisiji v odobritev predlagano izplačilo kupona ali dividende;

| (b) | banka Piraeus ne bo izvedla povratnega odkupa svojih delnic in ne bo izkoristila možnosti unovčevanja teh instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

banka Piraeus ne bo izvedla povratnega odkupa svojih delnic in ne bo izkoristila možnosti unovčevanja teh instrumentov lastnih sredstev in podrejenih dolžniških instrumentov;

| (c) | banka Piraeus ne bo izvedla ponovnega odkupa hibridnih kapitalskih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

banka Piraeus ne bo izvedla ponovnega odkupa hibridnih kapitalskih instrumentov.

| 28. | Prepoved prevzemov: Helenska republika se zavezuje, da banka Piraeus ne bo pridobila deleža nobene družbe, in sicer niti v obliki prenosa sredstev niti v obliki prenosa delnic. Prepoved prevzemov vključuje podjetja, ki imajo pravno obliko družbe, in kakršen koli sveženj sredstev, ki oblikuje podjetje (9).






  (i) | Izjema, ki zahteva predhodno odobritev Komisije: banka Piraeus lahko ne glede na to prepoved po pridobitvi dovoljenja Komisije in, kadar je ustrezno, na predlog GSFS prevzame podjetja in družbe, če je to v izjemnih razmerah potrebno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotovitev učinkovite konkurence. |
| --- | --- | --- |

28.

Prepoved prevzemov: Helenska republika se zavezuje, da banka Piraeus ne bo pridobila deleža nobene družbe, in sicer niti v obliki prenosa sredstev niti v obliki prenosa delnic. Prepoved prevzemov vključuje podjetja, ki imajo pravno obliko družbe, in kakršen koli sveženj sredstev, ki oblikuje podjetje (9).

(i)

Izjema, ki zahteva predhodno odobritev Komisije: banka Piraeus lahko ne glede na to prepoved po pridobitvi dovoljenja Komisije in, kadar je ustrezno, na predlog GSFS prevzame podjetja in družbe, če je to v izjemnih razmerah potrebno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotovitev učinkovite konkurence.

| (ii) | Izjema, ki ne zahteva predhodne odobritve Komisije: banka Piraeus lahko pridobi delež družbe, če:






  (a) | je nakupna cena, ki jo banka Piraeus plača za prevzem, nižja od [[...] %] bilančne vsote (10) banke Piraeus na datum začetka veljavnosti zavez (11), in |
| --- | --- | --- |

(ii)

Izjema, ki ne zahteva predhodne odobritve Komisije: banka Piraeus lahko pridobi delež družbe, če:

(a)

je nakupna cena, ki jo banka Piraeus plača za prevzem, nižja od [[...] %] bilančne vsote (10) banke Piraeus na datum začetka veljavnosti zavez (11), in

| (b) | je kumulativna nakupna cena, ki jo banka Piraeus plača za vse take prevzeme od datuma začetka veljavnosti zavez do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od [[...] %] bilančne vsote banke Piraeus na datum začetka veljavnosti zavez. |
| --- | --- |

(b)

je kumulativna nakupna cena, ki jo banka Piraeus plača za vse take prevzeme od datuma začetka veljavnosti zavez do konca obdobja prestrukturiranja, nižja od [[...] %] bilančne vsote banke Piraeus na datum začetka veljavnosti zavez.

| (iii) | Dejavnosti, za katere se ne uporablja prepoved prevzemov: prepoved prevzemov ne vključuje prevzemov, ki se izvedejo pri običajnem poteku bančnega poslovanja za upravljanje obstoječih terjatev v zvezi s podjetji, ki so v težavah, vključno s preoblikovanjem obstoječega dolga v lastniške instrumente. |
| --- | --- |

(iii)

Dejavnosti, za katere se ne uporablja prepoved prevzemov: prepoved prevzemov ne vključuje prevzemov, ki se izvedejo pri običajnem poteku bančnega poslovanja za upravljanje obstoječih terjatev v zvezi s podjetji, ki so v težavah, vključno s preoblikovanjem obstoječega dolga v lastniške instrumente.

| 29. | Prepoved oglaševanja: Helenska republika se zavezuje, da se banka Piraeus pri oglaševanju ne bo sklicevala na državno pomoč in ne bo uporabljala agresivnih komercialnih strategij, ki se ne bi uresničile brez podpore Helenske republike. |
| --- | --- |

29.

Prepoved oglaševanja: Helenska republika se zavezuje, da se banka Piraeus pri oglaševanju ne bo sklicevala na državno pomoč in ne bo uporabljala agresivnih komercialnih strategij, ki se ne bi uresničile brez podpore Helenske republike.

POGLAVJE IV.   SKRBNIK SPREMLJANJA

| 1. | Helenska republika se zavezuje, da bo banka Piraeus spremenila in podaljšala mandat skrbnika spremljanja, ki ga je odobrila Komisija in imenovala banka Piraeus 16. januarja 2013, do konca obdobja prestrukturiranja. Banka Piraeus prav tako razširi področje uporabe tega mandata, da bi vključevalo spremljanje (i) načrta prestrukturiranja in (ii) vseh zavez iz tega kataloga. |
| --- | --- |

1.

Helenska republika se zavezuje, da bo banka Piraeus spremenila in podaljšala mandat skrbnika spremljanja, ki ga je odobrila Komisija in imenovala banka Piraeus 16. januarja 2013, do konca obdobja prestrukturiranja. Banka Piraeus prav tako razširi področje uporabe tega mandata, da bi vključevalo spremljanje (i) načrta prestrukturiranja in (ii) vseh zavez iz tega kataloga.

| 2. | Helenska republika štiri tedne po datumu začetka veljavnosti zavez predloži Komisiji vse pogoje spremenjenega mandata, ki vključujejo vse določbe, ki so potrebne, da lahko skrbnik spremljanja izpolnjuje svoje dolžnosti v okviru teh zavez. |
| --- | --- |

2.

Helenska republika štiri tedne po datumu začetka veljavnosti zavez predloži Komisiji vse pogoje spremenjenega mandata, ki vključujejo vse določbe, ki so potrebne, da lahko skrbnik spremljanja izpolnjuje svoje dolžnosti v okviru teh zavez.

| 3. | Dodatne določbe o skrbniku spremljanja so opredeljene v ločenem dokumentu. |
| --- | --- |

3.

Dodatne določbe o skrbniku spremljanja so opredeljene v ločenem dokumentu.

Generalna sekretarka

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Uredba Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

1

(2)  Vključno s prispevkom TEKE.

2

(3)  To se ne uporablja za prodajo nepremičnin, pri kateri lahko banka Piraeus zagotovi financiranje za kupca, če je to novo posojilo opravljeno v skladu s prakso preudarnega dodeljevanja posojil. Za preverjanje skladnosti z zavezo glede zmanjšanja finančnega vzvoda negrške aktive se bodo upoštevala kakršna koli nova posojila, ki spadajo pod opredelitev negrške aktive.

3

(4)  Za namen te zaveze se izraz „posojila“ razlaga v širšem smislu kot katera koli vrsta financiranja, npr. kredit, jamstvo itd.

4

(5)  Pojasnilo: izraz „druge banke“ se nanaša na katero koli banko – finančno institucijo na svetu.

5

(6)  Pojasnilo: ta zaveza zajema vse posojilojemalce, vključno z zasebnimi bančnimi strankami banke Piraeus.

6

(7)  Pojasnilo: dodeljevanje novih posojil zajema tudi obnavljanje in prestrukturiranje obstoječih posojil.

7

(8)  Pojasnilo: „letni % osnovnega kapitala Y–1“ pomeni na novo dodeljena posojila kot odstotek osnovnega kapitala na koncu prejšnjega leta. Višina RWA pomeni višino ob koncu leta.

8

(9)  Pojasnilo: za namen te zaveze se podjetje zasebnega lastniškega kapitala/tveganega kapitala v banki Piraeus izključi iz področja uporabe te zaveze. Banka Piraeus v zvezi s tem predloži Komisiji uradno zahtevo, ki vključuje poslovni načrt za ta subjekt.

9

(10)  Pojasnilo: za namen te zaveze je bilančna vsota enaka skupnim sredstvom banke Piraeus.

10

(11)  Pojasnilo: če Komisija odobri odpravo prepovedi prevzemov v skladu s točko (i), odstavek 28, poglavje III, zavez, se bilančna vsota banke Piraeus na datum začetka veljavnosti zavez izračuna tako, da se vključijo tudi sredstva prevzetih subjektov ali prevzeta sredstva na dan prevzema.

11

Dodatek

Makroekonomske napovedi za grške domače dejavnosti

| % letne rasti
  (če ni navedeno drugače) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulativna stopnja rasti 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalna rast posojil v Grčiji | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Deflator BDP | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Cene nepremičnin | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominalni razpoložljivi dohodek gospodinjstev | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Vloge zasebnega sektorja | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Brezposelnost (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| Stopnja refinanciranja ECB (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Vrh dodeljevanja NPL | | | 2. polletje 2014 | | | | |
| Trimesečni Euribor (povprečje, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Dostop do kapitalskih trgov – repo posli | | DA – neomejeno | |
| Dostop do kapitalskega trga – krite/nadrejene nezavarovane obveznice | | DA – posamezno do 500 milijonov EUR | DA – posamezno do 1 milijarde EUR | DA – neomejeno | |

% letne rasti

(če ni navedeno drugače)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulativna stopnja rasti 2013–2017

Realni BDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalna rast posojil v Grčiji

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Deflator BDP

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Cene nepremičnin

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominalni razpoložljivi dohodek gospodinjstev

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Vloge zasebnega sektorja

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Brezposelnost (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

Stopnja refinanciranja ECB (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Vrh dodeljevanja NPL

2. polletje 2014

Trimesečni Euribor (povprečje, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Dostop do kapitalskih trgov – repo posli

DA – neomejeno

Dostop do kapitalskega trga – krite/nadrejene nezavarovane obveznice

DA – posamezno do 500 milijonov EUR

DA – posamezno do 1 milijarde EUR

DA – neomejeno

---

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 80/100 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 80/100

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/456

z dne 5. septembra 2014

o shemi pomoči SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) in SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ki jo je Republika Bolgarija izvedla v okviru menjav gozdnih zemljišč

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6207)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2011) 4444 z dne 29. junija 2011 (1),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 17. julija 2008 prejela dopis pritožnika, ki je želel ostati anonimen (v nadaljnjem besedilu: prvi pritožnik) in je trdil, da je Republika Bolgarija dodelila pomoč v okviru menjave lastništva gozdnih zemljišč v zasebni lasti za javna gozdna zemljišča v državni lasti, ki ji je pogosto sledila sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča iz gozdnega v zazidljivo. Prvi pritožnik je dodatne informacije predložil v dopisih z dne 28. avgusta 2008, 3. septembra 2008, 1. oktobra 2008, 5. decembra 2008, 18. februarja 2010, 12. oktobra 2010 in 26. januarja 2011. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. julija 2008 prejela dopis pritožnika, ki je želel ostati anonimen (v nadaljnjem besedilu: prvi pritožnik) in je trdil, da je Republika Bolgarija dodelila pomoč v okviru menjave lastništva gozdnih zemljišč v zasebni lasti za javna gozdna zemljišča v državni lasti, ki ji je pogosto sledila sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča iz gozdnega v zazidljivo. Prvi pritožnik je dodatne informacije predložil v dopisih z dne 28. avgusta 2008, 3. septembra 2008, 1. oktobra 2008, 5. decembra 2008, 18. februarja 2010, 12. oktobra 2010 in 26. januarja 2011.

| (2) | Komisija je 27. januarja 2009 prejela dodatne informacije o spornih poslih menjave, ki jih je poslala tretja stran. Dne 14. maja 2009 je bila vložena druga pritožba v zvezi z navedenimi menjavami, zadevni pritožnik pa je dodatne informacije predložil 2. junija 2009 in 8. junija 2009. Komisija je 23. marca 2010 prejela informacije še ene tretje strani o navedenih menjavah. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 27. januarja 2009 prejela dodatne informacije o spornih poslih menjave, ki jih je poslala tretja stran. Dne 14. maja 2009 je bila vložena druga pritožba v zvezi z navedenimi menjavami, zadevni pritožnik pa je dodatne informacije predložil 2. junija 2009 in 8. junija 2009. Komisija je 23. marca 2010 prejela informacije še ene tretje strani o navedenih menjavah.

| (3) | Bolgarski organi so Komisiji informacije o spornih poslih menjave predložili z dopisi z dne 2. septembra 2008, 28. oktobra 2008, 4. januarja 2010, 23. marca 2010, 27. marca 2010, 30. avgusta 2010 in 14. februarja 2011. Na sestankih s službami Komisije, ki so potekali 22. februarja 2010, 12. oktobra 2010 in 3. februarja 2011, so zagotovili dodatne informacije o navedenih menjavah. |
| --- | --- |

(3)

Bolgarski organi so Komisiji informacije o spornih poslih menjave predložili z dopisi z dne 2. septembra 2008, 28. oktobra 2008, 4. januarja 2010, 23. marca 2010, 27. marca 2010, 30. avgusta 2010 in 14. februarja 2011. Na sestankih s službami Komisije, ki so potekali 22. februarja 2010, 12. oktobra 2010 in 3. februarja 2011, so zagotovili dodatne informacije o navedenih menjavah.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 29. junija 2011 Republiko Bolgarijo obvestila, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi s spornimi posli menjave. Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe k ukrepu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 29. junija 2011 Republiko Bolgarijo obvestila, da se je odločila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi s spornimi posli menjave. Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe k ukrepu.

| (5) | Bolgarski organi so z dopisom, prejetim 29. septembra 2011, predložili svoje pripombe k sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Bolgarski organi so z dopisom, prejetim 29. septembra 2011, predložili svoje pripombe k sklepu o začetku postopka.

| (6) | Komisiji so pripombe k sklepu o začetku postopka poslale naslednje zainteresirane strani: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Javor Hajtov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marjeta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Mihajlov in Elizabet Mihajlova
   (23) ter pritožnik, ki je zahteval, naj se njegova identiteta ne razkrije (24). |
| --- | --- |

(6)

Komisiji so pripombe k sklepu o začetku postopka poslale naslednje zainteresirane strani: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Javor Hajtov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marjeta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Mihajlov in Elizabet Mihajlova
   (23) ter pritožnik, ki je zahteval, naj se njegova identiteta ne razkrije (24).

| (7) | Komisija je z dopisi z dne 1. septembra 2011, 5. oktobra 2011, 25. novembra 2011, 14. decembra 2011 in 3. aprila 2012 navedene pripombe posredovala bolgarskim organom in jim dala možnost za odgovor. Pripombe Republike Bolgarije na pripombe zainteresiranih strani so bile prejete z dopisi z dne 4. novembra 2011, 15. decembra 2011, 12. januarja 2012 oziroma 25. aprila 2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisi z dne 1. septembra 2011, 5. oktobra 2011, 25. novembra 2011, 14. decembra 2011 in 3. aprila 2012 navedene pripombe posredovala bolgarskim organom in jim dala možnost za odgovor. Pripombe Republike Bolgarije na pripombe zainteresiranih strani so bile prejete z dopisi z dne 4. novembra 2011, 15. decembra 2011, 12. januarja 2012 oziroma 25. aprila 2012.

| (8) | Bolgarski organi so dodatne informacije o spornih poslih menjave predložili z dopisom z dne 2. decembra 2011 in na sestanku s službami Komisije, ki je potekal 9. decembra 2011. |
| --- | --- |

(8)

Bolgarski organi so dodatne informacije o spornih poslih menjave predložili z dopisom z dne 2. decembra 2011 in na sestanku s službami Komisije, ki je potekal 9. decembra 2011.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 9. februarja 2012 zahtevala dodatna pojasnila prvega pritožnika v zvezi z nekaterimi dokazi, ki jih je predložil. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 9. februarja 2012 zahtevala dodatna pojasnila prvega pritožnika v zvezi z nekaterimi dokazi, ki jih je predložil.

| (10) | Komisija je 3. aprila 2012 bolgarskim organom posredovala dodatne pripombe več tretjih strani (25). Komisija je pripombe Republike Bolgarije na te pripombe prejela 25. aprila 2012 in 15. maja 2012. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 3. aprila 2012 bolgarskim organom posredovala dodatne pripombe več tretjih strani (25). Komisija je pripombe Republike Bolgarije na te pripombe prejela 25. aprila 2012 in 15. maja 2012.

| (11) | Komisija je 26. julija 2012 od bolgarskih organov zahtevala dodatne informacije. Bolgarski organi so 17. avgusta 2012 zaprosili za podaljšanje roka za predložitev navedenih informacij, ki ga je Komisija odobrila 31. avgusta 2012. Bolgarski organi so 19. septembra 2012 predložili zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 26. julija 2012 od bolgarskih organov zahtevala dodatne informacije. Bolgarski organi so 17. avgusta 2012 zaprosili za podaljšanje roka za predložitev navedenih informacij, ki ga je Komisija odobrila 31. avgusta 2012. Bolgarski organi so 19. septembra 2012 predložili zahtevane informacije.

| (12) | Komisija je 3. oktobra 2012 zahtevala dodatna pojasnila družbe Elkabel AD, ene od tretjih strani, ki so predložile pripombe k sklepu o začetku postopka; pojasnila so bila predložena 31. oktobra 2012. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 3. oktobra 2012 zahtevala dodatna pojasnila družbe Elkabel AD, ene od tretjih strani, ki so predložile pripombe k sklepu o začetku postopka; pojasnila so bila predložena 31. oktobra 2012.

| (13) | Komisija je z dopisi z dne 14. januarja 2013, 17. maja 2013, 22. julija 2013 in 22. oktobra 2013 od bolgarskih organov zahtevala dodatne informacije, ki so bile predložene 4. in 5. februarja 2013, 25. junija 2013 in 5. julija 2013, 16. in 23. avgusta 2013 oziroma 19. novembra 2013 in 20. decembra 2013. Bolgarski organi so del informacij, ki so bile predložene ob zadnji predložitvi informacij, pozneje ponovno predložili z elektronsko pošto z dne 21. januarja 2014. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je z dopisi z dne 14. januarja 2013, 17. maja 2013, 22. julija 2013 in 22. oktobra 2013 od bolgarskih organov zahtevala dodatne informacije, ki so bile predložene 4. in 5. februarja 2013, 25. junija 2013 in 5. julija 2013, 16. in 23. avgusta 2013 oziroma 19. novembra 2013 in 20. decembra 2013. Bolgarski organi so del informacij, ki so bile predložene ob zadnji predložitvi informacij, pozneje ponovno predložili z elektronsko pošto z dne 21. januarja 2014.

2.   OPIS UKREPA

2.1   MENJAVE ZEMLJIŠČ

| (14) | Leta 1947 so zaradi razlastitve, ki jo je izvedla država, vsa gozdna zemljišča v Bolgariji postala javno premoženje. Tako je ostalo do leta 2000, ko se je začelo vračanje gozdnih zemljišč nekdanjim zasebnim lastnikom. |
| --- | --- |

(14)

Leta 1947 so zaradi razlastitve, ki jo je izvedla država, vsa gozdna zemljišča v Bolgariji postala javno premoženje. Tako je ostalo do leta 2000, ko se je začelo vračanje gozdnih zemljišč nekdanjim zasebnim lastnikom.

| (15) | S spremembo zakona o gozdovih (26), ki je začela veljati 22. februarja 2002, so bile omogočene menjave nedavno privatiziranih gozdnih zemljišč z javnimi gozdnimi zemljišči v državni lasti iz državnega sklada gozdov. Ta sprememba zakona o gozdovih je veljala do 27. januarja 2009, v njej pa so bili opredeljeni način in pogoji, pod katerimi so se te menjave izvajale. |
| --- | --- |

(15)

S spremembo zakona o gozdovih (26), ki je začela veljati 22. februarja 2002, so bile omogočene menjave nedavno privatiziranih gozdnih zemljišč z javnimi gozdnimi zemljišči v državni lasti iz državnega sklada gozdov. Ta sprememba zakona o gozdovih je veljala do 27. januarja 2009, v njej pa so bili opredeljeni način in pogoji, pod katerimi so se te menjave izvajale.

| (16) | Cene za menjave gozdnih zemljišč v zasebni in javni lasti so bile določene na podlagi posebne uredbe, tj. uredbe o izračunu osnovnih cen in cen za zemljišča na izključenih območjih ter o določitvi pravic uporabe in služnosti za gozdove in gozdna zemljišča (27) (v nadaljnjem besedilu: uredba o osnovnih cenah), ki je začela veljati 18. novembra 2003. V skladu z bolgarsko zakonodajo cenilci niso smeli odstopati od cen, določenih za gozdna zemljišča na podlagi uredbe o osnovnih cenah. |
| --- | --- |

(16)

Cene za menjave gozdnih zemljišč v zasebni in javni lasti so bile določene na podlagi posebne uredbe, tj. uredbe o izračunu osnovnih cen in cen za zemljišča na izključenih območjih ter o določitvi pravic uporabe in služnosti za gozdove in gozdna zemljišča (27) (v nadaljnjem besedilu: uredba o osnovnih cenah), ki je začela veljati 18. novembra 2003. V skladu z bolgarsko zakonodajo cenilci niso smeli odstopati od cen, določenih za gozdna zemljišča na podlagi uredbe o osnovnih cenah.

| (17) | Na podlagi navedene uredbe se osnovna cena gozdne parcele določi kot vsota osnovne vrednosti tega zemljišča in vrednosti sestoja (rastlinskih vrst na tem zemljišču). |
| --- | --- |

(17)

Na podlagi navedene uredbe se osnovna cena gozdne parcele določi kot vsota osnovne vrednosti tega zemljišča in vrednosti sestoja (rastlinskih vrst na tem zemljišču).

| (18) | Vrednost zemljišča se določi na podlagi povprečne vrednosti zemljišča glede na kategorije zemljišč, ki ponujajo enake pogoje za rast rastlin (150 vrst zemljišč glede na Prilogo 1 k uredbi o osnovnih cenah). Ta vrednost se nato prilagodi z uporabo prilagoditvenega koeficienta, ki upošteva lokacijo zemljišča glede na lokalno in državno infrastrukturo. Prilagoditveni koeficient (Km), naveden v Prilogi 2 k uredbi o osnovnih cenah, se določi na podlagi naslednje formule:

  ,
  pri čemer je:







  p | = | koeficient bližine utrjene ceste, merjeno v ravni črti (od 0,00 do 0,20); |
| --- | --- | --- | --- |
| s | = | koeficient bližine mestnega območja, merjeno v ravni črti (od 0,00 do 0,25); |
| m | = | koeficient bližine morja, merjeno v ravni črti (od 0,00 do 0,20); |
| g | = | koeficient bližine mesta v številkah, ki izražajo razdaljo do določenega mesta (najkrajša razdalja po cesti od parcele do zadevnega mesta). Mesta so razdeljena v šest skupin, kot je prikazano v preglednici 1.

  Preglednica 1











  Skupina 1:
  Sofija (od 0,00 do 0,70) | Skupina 2:
  Ruse, Plovdiv, Burgas in Varna (od 0,00 do 0,50) | Skupina 3:
  Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vraca, Pleven in Stara Zagora (od 0,00 do 0,40) | Skupina 4:
  druga okrožna mesta (od 0,00 do 0,35) | Skupina 5:
  druga velika mesta (Botevgrad, Gorna Orjahovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrič, Samokov, Svištov in Červen Brjag) (od 0,00 do 0,30) | Skupina 6:
  druga občinska središča (od 0,00 do 0,10) |

(18)

Vrednost zemljišča se določi na podlagi povprečne vrednosti zemljišča glede na kategorije zemljišč, ki ponujajo enake pogoje za rast rastlin (150 vrst zemljišč glede na Prilogo 1 k uredbi o osnovnih cenah). Ta vrednost se nato prilagodi z uporabo prilagoditvenega koeficienta, ki upošteva lokacijo zemljišča glede na lokalno in državno infrastrukturo. Prilagoditveni koeficient (Km), naveden v Prilogi 2 k uredbi o osnovnih cenah, se določi na podlagi naslednje formule:

Formula,

pri čemer je:

p

=

koeficient bližine utrjene ceste, merjeno v ravni črti (od 0,00 do 0,20);

s

=

koeficient bližine mestnega območja, merjeno v ravni črti (od 0,00 do 0,25);

m

=

koeficient bližine morja, merjeno v ravni črti (od 0,00 do 0,20);

g

=

koeficient bližine mesta v številkah, ki izražajo razdaljo do določenega mesta (najkrajša razdalja po cesti od parcele do zadevnega mesta). Mesta so razdeljena v šest skupin, kot je prikazano v preglednici 1.

Preglednica 1

Skupina 1:

Sofija (od 0,00 do 0,70)

Skupina 2:

Ruse, Plovdiv, Burgas in Varna (od 0,00 do 0,50)

Skupina 3:

Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vraca, Pleven in Stara Zagora (od 0,00 do 0,40)

Skupina 4:

druga okrožna mesta (od 0,00 do 0,35)

Skupina 5:

druga velika mesta (Botevgrad, Gorna Orjahovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrič, Samokov, Svištov in Červen Brjag) (od 0,00 do 0,30)

Skupina 6:

druga občinska središča (od 0,00 do 0,10)

| (19) | Vrednost zemljišča se nadalje prilagodi, tako da se doda povečanje na hektar (dodatek), ki se določi na podlagi povprečne cene zemljišča, ugotovljene na območju, kjer je zemljišče. Navedeni dodatki so določeni v določbah Priloge 3 k uredbi o osnovnih cenah in navedeni v preglednici 2.

  Preglednica 2 | Dodatek
  (BGN/hektari) |
| --- | --- | --- |
| Sofija, nacionalna letovišča in sosednja stanovanjska počitniška območja, zemljišča v razdalji 10 kilometrov od morja | 5 000 |
| Naselja 1. in 2. kategorije | 2 000 |
| Naselja 3. in 4. kategorije | 1 000 |
| Naselja 5. in 6. kategorije | 500 |
| Naselja 7. in 8. kategorije | 0 |

(19)

Vrednost zemljišča se nadalje prilagodi, tako da se doda povečanje na hektar (dodatek), ki se določi na podlagi povprečne cene zemljišča, ugotovljene na območju, kjer je zemljišče. Navedeni dodatki so določeni v določbah Priloge 3 k uredbi o osnovnih cenah in navedeni v preglednici 2.

Preglednica 2

Dodatek

(BGN/hektari)

Sofija, nacionalna letovišča in sosednja stanovanjska počitniška območja, zemljišča v razdalji 10 kilometrov od morja

5 000

Naselja 1. in 2. kategorije

2 000

Naselja 3. in 4. kategorije

1 000

Naselja 5. in 6. kategorije

500

Naselja 7. in 8. kategorije

0

| (20) | Skupna vrednost zemljišča, določena na podlagi tega mehanizma, se imenuje osnovna vrednost zemljišča. |
| --- | --- |

(20)

Skupna vrednost zemljišča, določena na podlagi tega mehanizma, se imenuje osnovna vrednost zemljišča.

| (21) | Vrednost sestoja (rastlinskih vrst na zemljišču) je vrednost sestoja sedanje starosti in predvidena vrednost sestoja ob sečni zrelosti. Vrednost lesa iz gozdnih sestojev pri sedanji starosti (starost v času vrednotenja) je enaka dobičku od prodaje zadevnih sort po povprečnih tržnih cenah, pri čemer se odštejejo stroški sečnje, primarne predelave in prevoza do kraja začasnega skladiščenja. Če prihodki ne krijejo stroškov, se šteje, da les nima nobene vrednosti. |
| --- | --- |

(21)

Vrednost sestoja (rastlinskih vrst na zemljišču) je vrednost sestoja sedanje starosti in predvidena vrednost sestoja ob sečni zrelosti. Vrednost lesa iz gozdnih sestojev pri sedanji starosti (starost v času vrednotenja) je enaka dobičku od prodaje zadevnih sort po povprečnih tržnih cenah, pri čemer se odštejejo stroški sečnje, primarne predelave in prevoza do kraja začasnega skladiščenja. Če prihodki ne krijejo stroškov, se šteje, da les nima nobene vrednosti.

| (22) | Prihodek od prodaje se določi z oceno zaloge in volumna kategorij lesa. Stroški (BGN/kubični meter) v zvezi s sečnjo in primarno predelavo lesa s povprečno stopnjo težavnosti območja sečnje dreves se določijo na podlagi vrste dreves in kategorije lesa na zemljišču. Stroški prevoza lesa se določijo na podlagi vrste dreves, kategorije lesa in povprečne razdalje prevoza od zadevnega zemljišča. Stroški prevoza se za vsak kilometer prevoza pomnožijo s koeficientom, ki upošteva stopnjo težavnosti poti. |
| --- | --- |

(22)

Prihodek od prodaje se določi z oceno zaloge in volumna kategorij lesa. Stroški (BGN/kubični meter) v zvezi s sečnjo in primarno predelavo lesa s povprečno stopnjo težavnosti območja sečnje dreves se določijo na podlagi vrste dreves in kategorije lesa na zemljišču. Stroški prevoza lesa se določijo na podlagi vrste dreves, kategorije lesa in povprečne razdalje prevoza od zadevnega zemljišča. Stroški prevoza se za vsak kilometer prevoza pomnožijo s koeficientom, ki upošteva stopnjo težavnosti poti.

| (23) | Povprečne tržne cene in stroške, povezane s sečnjo, primarno predelavo in prevozom lesa, mora redno določati in posodabljati izvršilna agencija za gozdove (v nadaljnjem besedilu: IAG) (28), in sicer na podlagi tehtanih povprečij, izračunanih na podlagi statističnih podatkov, zbranih v triletnem obdobju (zadnje leto ima dvojno težo). |
| --- | --- |

(23)

Povprečne tržne cene in stroške, povezane s sečnjo, primarno predelavo in prevozom lesa, mora redno določati in posodabljati izvršilna agencija za gozdove (v nadaljnjem besedilu: IAG) (28), in sicer na podlagi tehtanih povprečij, izračunanih na podlagi statističnih podatkov, zbranih v triletnem obdobju (zadnje leto ima dvojno težo).

| (24) | Osnovna cena gozdnega zemljišča se torej izračuna tako, da se osnovni vrednosti gozdnega zemljišča prišteje vrednost sestoja, kot jo določi cenilec. |
| --- | --- |

(24)

Osnovna cena gozdnega zemljišča se torej izračuna tako, da se osnovni vrednosti gozdnega zemljišča prišteje vrednost sestoja, kot jo določi cenilec.

| (25) | Ta osnovna cena se prilagodi za zemljišča na območjih tako imenovanega „posebnega varstva pred urbanizacijo“, ki so z zakonom določena v nekaterih pokrajinah Bolgarije, da bi se upoštevali varstvo narave, ki oblikuje okolje, in rekreacijske funkcije gozdnega zemljišča. V skladu z določbami Priloge 19 k uredbi o osnovnih cenah se osnovna vrednost gozdnih zemljišč na takih območjih pomnoži s koeficientom (К), opredeljenim v preglednici 3 (29), in sicer:

  Preglednica 3







  Prvo območje obale Črnega morja | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Drugo območje obale Črnega morja | К = 5 |
| Letoviška območja, letovišča in naselja državnega pomena | К = 4 |
| Gozdovi in zemljišča na območjih, ki se raztezajo od roba državnih in občinskih cest do omejitvenih črt za gradnjo | К = 3 |
| Letoviška območja, letovišča in naselja lokalnega pomena | К = 4 |

(25)

Ta osnovna cena se prilagodi za zemljišča na območjih tako imenovanega „posebnega varstva pred urbanizacijo“, ki so z zakonom določena v nekaterih pokrajinah Bolgarije, da bi se upoštevali varstvo narave, ki oblikuje okolje, in rekreacijske funkcije gozdnega zemljišča. V skladu z določbami Priloge 19 k uredbi o osnovnih cenah se osnovna vrednost gozdnih zemljišč na takih območjih pomnoži s koeficientom (К), opredeljenim v preglednici 3 (29), in sicer:

Preglednica 3

Prvo območje obale Črnega morja

К = 6

Drugo območje obale Črnega morja

К = 5

Letoviška območja, letovišča in naselja državnega pomena

К = 4

Gozdovi in zemljišča na območjih, ki se raztezajo od roba državnih in občinskih cest do omejitvenih črt za gradnjo

К = 3

Letoviška območja, letovišča in naselja lokalnega pomena

К = 4

| (26) | Nazadnje se v skladu s Prilogo 20 k uredbi o osnovnih cenah za osnovno ceno zemljišča uporabi tako imenovani „koeficient regulacije trga“. Ta koeficient je izražen v BGN/m2 in sega od 10 za zemljišča ob morju, velikih gorskih letoviščih in Sofiji do 1 za zemljišča na najmanj privlačnih lokacijah. |
| --- | --- |

(26)

Nazadnje se v skladu s Prilogo 20 k uredbi o osnovnih cenah za osnovno ceno zemljišča uporabi tako imenovani „koeficient regulacije trga“. Ta koeficient je izražen v BGN/m2 in sega od 10 za zemljišča ob morju, velikih gorskih letoviščih in Sofiji do 1 za zemljišča na najmanj privlačnih lokacijah.

| (27) | Ne glede na navedeno je morala zasebna stranka, če je na podlagi posla menjave prejela gozdno zemljišče z višjo skupno administrativno ceno, kot jo je imelo zemljišče, ki ga je odstopila, državi plačati nadomestilo za to razliko v ceni. Po navedbah bolgarskih organov je država praviloma privolila zgolj v menjave, s katerimi je pridobila zemljišče višje administrativne vrednosti. Vendar se to pravilo nanaša samo na skupno administrativno ceno zemljišča v zasebni lasti, ki je višja od administrativne cene zemljišča v javni lasti, za katero je bilo zamenjano, in ne na njegovo ceno na kvadratni meter. |
| --- | --- |

(27)

Ne glede na navedeno je morala zasebna stranka, če je na podlagi posla menjave prejela gozdno zemljišče z višjo skupno administrativno ceno, kot jo je imelo zemljišče, ki ga je odstopila, državi plačati nadomestilo za to razliko v ceni. Po navedbah bolgarskih organov je država praviloma privolila zgolj v menjave, s katerimi je pridobila zemljišče višje administrativne vrednosti. Vendar se to pravilo nanaša samo na skupno administrativno ceno zemljišča v zasebni lasti, ki je višja od administrativne cene zemljišča v javni lasti, za katero je bilo zamenjano, in ne na njegovo ceno na kvadratni meter.

| (28) | Dne 27. januarja 2009 je začela veljati prepoved menjav gozdnih zemljišč. Obdobje, ki je vključeno v pregled spornih poslov menjave, je torej od 1. januarja 2007, tj. datuma pristopa Republike Bolgarije k Uniji, do 27. januarja 2009, tj. datuma moratorija za menjave (v nadaljnjem besedilu: obdobje pregleda). |
| --- | --- |

(28)

Dne 27. januarja 2009 je začela veljati prepoved menjav gozdnih zemljišč. Obdobje, ki je vključeno v pregled spornih poslov menjave, je torej od 1. januarja 2007, tj. datuma pristopa Republike Bolgarije k Uniji, do 27. januarja 2009, tj. datuma moratorija za menjave (v nadaljnjem besedilu: obdobje pregleda).

2.2   SPREMEMBA NAMEMBNOSTI ZEMLJIŠČA

| (29) | Pritožniki nadalje trdijo, da je poslom menjave pogosto sledila sprememba namembnosti zemljišča iz gozdnega v zazidljivo in da se je s to spremembo dodatno povečala razlika med tržno vrednostjo javnega gozdnega zemljišča v državni lasti, zamenjanega z zemljiščem v zasebni lasti. |
| --- | --- |

(29)

Pritožniki nadalje trdijo, da je poslom menjave pogosto sledila sprememba namembnosti zemljišča iz gozdnega v zazidljivo in da se je s to spremembo dodatno povečala razlika med tržno vrednostjo javnega gozdnega zemljišča v državni lasti, zamenjanega z zemljiščem v zasebni lasti.

| (30) | Bolgarski organi so pojasnili, da postopek za spremembo namembnosti zemljišča ni urejen z določbami zakona o gozdovih (kot so posli menjave), ampak s posebnim sklopom zakonodaje, med drugim z zakonom o prostorskem načrtovanju (ZUT) (30). V skladu z navedeno zakonodajo lahko vsak lastnik gozdnega zemljišča zaprosi za spremembo namembnosti svojega gozdnega zemljišča v zazidljivo zemljišče, tako da pošlje vlogo izvršnemu direktorju IAG, ki je bila del ministrstva za kmetijstvo in prehrano (31). Odbor (notranjih in po potrebi zunanjih) strokovnjakov nato prouči to zahtevo in predloži mnenje izvršnemu direktorju, ki sprejme predhodni sklep o vlogi. Če je ta sklep pozitiven ter so z njim potrjeni razlogi za vlogo in njena zakonitost, se pošlje vsem službam, pristojnim za spremembo namembnosti (pokrajinskemu guvernerju, županu občine in direktorju regionalnega direktorata, pristojnega za gozdove). |
| --- | --- |

(30)

Bolgarski organi so pojasnili, da postopek za spremembo namembnosti zemljišča ni urejen z določbami zakona o gozdovih (kot so posli menjave), ampak s posebnim sklopom zakonodaje, med drugim z zakonom o prostorskem načrtovanju (ZUT) (30). V skladu z navedeno zakonodajo lahko vsak lastnik gozdnega zemljišča zaprosi za spremembo namembnosti svojega gozdnega zemljišča v zazidljivo zemljišče, tako da pošlje vlogo izvršnemu direktorju IAG, ki je bila del ministrstva za kmetijstvo in prehrano (31). Odbor (notranjih in po potrebi zunanjih) strokovnjakov nato prouči to zahtevo in predloži mnenje izvršnemu direktorju, ki sprejme predhodni sklep o vlogi. Če je ta sklep pozitiven ter so z njim potrjeni razlogi za vlogo in njena zakonitost, se pošlje vsem službam, pristojnim za spremembo namembnosti (pokrajinskemu guvernerju, županu občine in direktorju regionalnega direktorata, pristojnega za gozdove).

| (31) | Na podlagi pozitivnega predhodnega sklepa lastnik vloži vlogo pri zadevni občini za naročilo, pripravo in odobritev podrobnega glavnega načrta. Za tak načrt se je treba posvetovati z vsemi (lokalnimi) deležniki. Če pristojni organi odobrijo navedeni načrt in ko začne veljati, lastnik zemljišča vloži vlogo pri ministru za kmetijstvo in prehrano za izključitev tega gozdnega zemljišča iz zaščitene lesne zaloge. Če je ta vloga sprejeta, je treba plačati takso, ki jo neodvisni cenilec določi v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi pozitivnega predhodnega sklepa lastnik vloži vlogo pri zadevni občini za naročilo, pripravo in odobritev podrobnega glavnega načrta. Za tak načrt se je treba posvetovati z vsemi (lokalnimi) deležniki. Če pristojni organi odobrijo navedeni načrt in ko začne veljati, lastnik zemljišča vloži vlogo pri ministru za kmetijstvo in prehrano za izključitev tega gozdnega zemljišča iz zaščitene lesne zaloge. Če je ta vloga sprejeta, je treba plačati takso, ki jo neodvisni cenilec določi v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah.

| (32) | Ko lastnik gozdnega zemljišča pristojnim organom plača takso, se začne postopek za izdajo upravnega sklepa o spremembi namembnosti zemljišča. Glede na velikost zemljišča ta sklep izda bodisi minister za kmetijstvo in prehrano (če se nanaša na zemljišče, manjše od 10 hektarov) bodisi svet ministrov. |
| --- | --- |

(32)

Ko lastnik gozdnega zemljišča pristojnim organom plača takso, se začne postopek za izdajo upravnega sklepa o spremembi namembnosti zemljišča. Glede na velikost zemljišča ta sklep izda bodisi minister za kmetijstvo in prehrano (če se nanaša na zemljišče, manjše od 10 hektarov) bodisi svet ministrov.

| (33) | Dne 3. septembra 2009 je bil uveden moratorij na poznejšo spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča. |
| --- | --- |

(33)

Dne 3. septembra 2009 je bil uveden moratorij na poznejšo spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča.

2.3   PRAVNA PODLAGA ZA UKREPE

| (34) | Menjave, izračun cen za uporabo pri poslih menjave in postopek za spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča so urejeni z naslednjimi pravnimi besedili:






  — | bolgarskim zakonom o gozdovih, |
| --- | --- | --- |

(34)

Menjave, izračun cen za uporabo pri poslih menjave in postopek za spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča so urejeni z naslednjimi pravnimi besedili:

—

bolgarskim zakonom o gozdovih,

| — | uredbo o izračunu osnovnih cen in cen za zemljišča na izključenih območjih ter o določitvi pravic uporabe in služnosti za gozdove in gozdna zemljišča, |
| --- | --- |

—

uredbo o izračunu osnovnih cen in cen za zemljišča na izključenih območjih ter o določitvi pravic uporabe in služnosti za gozdove in gozdna zemljišča,

| — | zakonom o državnem premoženju (32), |
| --- | --- |

—

zakonom o državnem premoženju (32),

| — | zakonom o obveznostih in pogodbah (33), |
| --- | --- |

—

zakonom o obveznostih in pogodbah (33),

| — | zakonom o prostorskem načrtovanju. |
| --- | --- |

—

zakonom o prostorskem načrtovanju.

2.4   UPRAVIČENCI

| (35) | Morebitni upravičenci do poslov menjave so fizične osebe, zasebne družbe in občine, ki so pogosto dejavne na področju razvoja nepremičninskih projektov in/ali turističnih dejavnosti ter so svoja gozdna zemljišča zamenjale za gozdna zemljišča v javni lasti. |
| --- | --- |

(35)

Morebitni upravičenci do poslov menjave so fizične osebe, zasebne družbe in občine, ki so pogosto dejavne na področju razvoja nepremičninskih projektov in/ali turističnih dejavnosti ter so svoja gozdna zemljišča zamenjale za gozdna zemljišča v javni lasti.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (36) | Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvome glede tega, ali so posli menjave in/ali poznejša sprememba namembnosti zemljišča vsebovali elemente državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe in ali bi bilo mogoče tako pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila dvome glede tega, ali so posli menjave in/ali poznejša sprememba namembnosti zemljišča vsebovali elemente državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe in ali bi bilo mogoče tako pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom.

3.1   NELOČLJIVA POVEZAVA MED MENJAVAMI IN SPREMEMBO NAMEMBNOSTI ZEMLJIŠČA

| (37) | Prvi dvom, ki ga je izrazila Komisija, je bil povezan s trditvijo pritožnikov, da je v več primerih menjavam sledila sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča, tj. iz gozdnega v zazidljivo. |
| --- | --- |

(37)

Prvi dvom, ki ga je izrazila Komisija, je bil povezan s trditvijo pritožnikov, da je v več primerih menjavam sledila sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča, tj. iz gozdnega v zazidljivo.

| (38) | Komisija je glede na številčne dokaze, ki so jih predložili bolgarski organi, v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je 15 od 147 menjav, opravljenih v obdobju pregleda (2006–2009), sledila sprememba namembnosti zemljišča (10 %). Poleg tega je ugotovila, da se za posel menjave in morebitne zahteve za spremembo namembnosti zemljišča uporabljajo različne pravne določbe ter da za oba postopka obstajajo različni upravni postopki. Na prvi pogled se je zdelo, da ti elementi potrjujejo trditev bolgarskih organov, da ta postopka – načeloma – nista neločljivo povezana (34). |
| --- | --- |

(38)

Komisija je glede na številčne dokaze, ki so jih predložili bolgarski organi, v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je 15 od 147 menjav, opravljenih v obdobju pregleda (2006–2009), sledila sprememba namembnosti zemljišča (10 %). Poleg tega je ugotovila, da se za posel menjave in morebitne zahteve za spremembo namembnosti zemljišča uporabljajo različne pravne določbe ter da za oba postopka obstajajo različni upravni postopki. Na prvi pogled se je zdelo, da ti elementi potrjujejo trditev bolgarskih organov, da ta postopka – načeloma – nista neločljivo povezana (34).

| (39) | Vendar so bolgarski organi navedli, da so bile formule za določitev administrativnih cen gozdnih zemljišč in taksa, ki jo je bilo treba plačati za spremembo namembnosti zemljišča, določene s stopnjo, ki je zagotavljala, da bi bila skupna cena menjave gozdnega zemljišča in spremembe namembnosti zemljišča večinoma enaka tržni ceni podobnega zazidljivega zemljišča. To bi lahko pomenilo, da so organi predvidevali, da bo veliko vlagateljev poskušalo oba koraka združiti v en posel. |
| --- | --- |

(39)

Vendar so bolgarski organi navedli, da so bile formule za določitev administrativnih cen gozdnih zemljišč in taksa, ki jo je bilo treba plačati za spremembo namembnosti zemljišča, določene s stopnjo, ki je zagotavljala, da bi bila skupna cena menjave gozdnega zemljišča in spremembe namembnosti zemljišča večinoma enaka tržni ceni podobnega zazidljivega zemljišča. To bi lahko pomenilo, da so organi predvidevali, da bo veliko vlagateljev poskušalo oba koraka združiti v en posel.

| (40) | Komisija je zato izrazila dvome glede tega, ali bi bilo treba morebitno spremembo namembnosti zadevnega gozdnega zemljišča upoštevati pri določitvi cene parcele za posle menjave, tj. ali bi bilo treba menjavo in poznejšo spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča šteti za neločljivo povezani. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je zato izrazila dvome glede tega, ali bi bilo treba morebitno spremembo namembnosti zadevnega gozdnega zemljišča upoštevati pri določitvi cene parcele za posle menjave, tj. ali bi bilo treba menjavo in poznejšo spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča šteti za neločljivo povezani.

3.2   MOREBITNA DRŽAVNA POMOČ PRI SPREMEMBI NAMEMBNOSTI ZEMLJIŠČA

| (41) | Drugi dvom Komisije se je nanašal na to, ali bi lahko sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča pomenila dodelitev državne pomoči, saj se je z njo dodatno povišala vrednost zamenjanega zemljišča. |
| --- | --- |

(41)

Drugi dvom Komisije se je nanašal na to, ali bi lahko sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča pomenila dodelitev državne pomoči, saj se je z njo dodatno povišala vrednost zamenjanega zemljišča.

| (42) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da se na prvi pogled ne zdi, da bi sprememba namembnosti zemljišča vključevala kakršen koli prenos državnih sredstev. Taksa za take posle je bila izračunana v skladu z zakonskimi določbami in je bila – kot je Komisiji znano – plačana v vseh zadevnih primerih. Čeprav so se lahko torej podjetja, ki so opravila spremembo namembnosti zemljišča, morda z njo okoristila, naj upravni sklepi o taki spremembi ne bi privedli do državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija ni sprejela dokončnega stališča glede tega vprašanja in je zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoje pripombe glede tega, ali je postopek vključeval državno pomoč. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da se na prvi pogled ne zdi, da bi sprememba namembnosti zemljišča vključevala kakršen koli prenos državnih sredstev. Taksa za take posle je bila izračunana v skladu z zakonskimi določbami in je bila – kot je Komisiji znano – plačana v vseh zadevnih primerih. Čeprav so se lahko torej podjetja, ki so opravila spremembo namembnosti zemljišča, morda z njo okoristila, naj upravni sklepi o taki spremembi ne bi privedli do državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija ni sprejela dokončnega stališča glede tega vprašanja in je zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoje pripombe glede tega, ali je postopek vključeval državno pomoč.

3.3   MOREBITNA DRŽAVNA POMOČ PRI MENJAVI GOZDNIH ZEMLJIŠČ

| (43) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da so cene gozdnih zemljišč za menjave določili izvedenci zgolj na podlagi formul iz uredbe o osnovnih cenah. Zato je izrazila dvome glede tega, ali je bila z uporabo navedenih formul dobljena administrativna cena, ki je bila podobna cenam, doseženih pri poslih na strogo poslovni podlagi med dvema zasebnima strankama. Komisija je torej pozvala Republiko Bolgarijo in tretje strani, naj zagotovijo informacije o tržnih cenah, doseženih pri popolnoma zasebnih prodajah (ali poslih menjave) gozdnih zemljišč, ki so bile opravljene v Bolgariji v obdobju pregleda. Nadalje je Republiko Bolgarijo in tretje strani pozvala, naj zagotovijo informacije o razlikah med temi cenami in administrativnimi cenami, ki so se uporabljale za sporne posle menjave, in torej morebitni znesek državne pomoči pri navedenih poslih. Poleg tega je Republiko Bolgarijo in tretje strani pozvala, naj zagotovijo informacije o pravilih, ki so se uporabljala za nadomestilo, plačano pri poslih menjave v primeru razlike v cenah za zamenjani zemljišči. Nazadnje je Republiko Bolgarijo pozvala, naj zagotovi dodatne informacije za utemeljitev svoje trditve, da sporne menjave ne vplivajo na trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da so cene gozdnih zemljišč za menjave določili izvedenci zgolj na podlagi formul iz uredbe o osnovnih cenah. Zato je izrazila dvome glede tega, ali je bila z uporabo navedenih formul dobljena administrativna cena, ki je bila podobna cenam, doseženih pri poslih na strogo poslovni podlagi med dvema zasebnima strankama. Komisija je torej pozvala Republiko Bolgarijo in tretje strani, naj zagotovijo informacije o tržnih cenah, doseženih pri popolnoma zasebnih prodajah (ali poslih menjave) gozdnih zemljišč, ki so bile opravljene v Bolgariji v obdobju pregleda. Nadalje je Republiko Bolgarijo in tretje strani pozvala, naj zagotovijo informacije o razlikah med temi cenami in administrativnimi cenami, ki so se uporabljale za sporne posle menjave, in torej morebitni znesek državne pomoči pri navedenih poslih. Poleg tega je Republiko Bolgarijo in tretje strani pozvala, naj zagotovijo informacije o pravilih, ki so se uporabljala za nadomestilo, plačano pri poslih menjave v primeru razlike v cenah za zamenjani zemljišči. Nazadnje je Republiko Bolgarijo pozvala, naj zagotovi dodatne informacije za utemeljitev svoje trditve, da sporne menjave ne vplivajo na trgovino znotraj Unije.

| (44) | Komisija je v sklepu o začetku postopka tudi predstavila svoje predhodno stališče glede tega, kako bi bilo treba količinsko opredeliti ugodnost, ki izhaja iz spornih poslov menjave, če bi bilo ugotovljeno, da navedene menjave vodijo do državne pomoči:






  (i) | razlika med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v zasebni lasti 1 in administrativno ceno za zemljišče 1, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah; |
| --- | --- | --- |

(44)

Komisija je v sklepu o začetku postopka tudi predstavila svoje predhodno stališče glede tega, kako bi bilo treba količinsko opredeliti ugodnost, ki izhaja iz spornih poslov menjave, če bi bilo ugotovljeno, da navedene menjave vodijo do državne pomoči:

(i)

razlika med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v zasebni lasti 1 in administrativno ceno za zemljišče 1, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah;

| (ii) | razlika med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v javni lasti 2 in administrativno ceno za zemljišče 2, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah. |
| --- | --- |

(ii)

razlika med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v javni lasti 2 in administrativno ceno za zemljišče 2, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah.

Znesek državne pomoči pri poslih menjave bi nato bil enak vrednosti (ii) minus vrednost (i).

Pri izračunu morebitnega elementa državne pomoči pri poslu menjave se upošteva tudi kakršno koli denarno nadomestilo zaradi razlike v administrativnih cenah dveh zemljišč, vključenih v menjavo, ki ga ena stranka plača drugi.

3.4   ZDRUŽLJIVOST MOREBITNE DRŽAVNE POMOČI

| (45) | Če bi bil ugotovljen obstoj državne pomoči zaradi spremembe namembnosti zemljišča in/ali poslov menjave, je Komisija nato v sklepu o začetku postopka izrazila dvome glede tega, ali bi bilo mogoče tako pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom ter, natančneje, členom 107(3)(a) Pogodbe in določbami Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (35) in/ali členom 107(3)(c) Pogodbe in določbami Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: smernice za gozdarski sektor) (36). |
| --- | --- |

(45)

Če bi bil ugotovljen obstoj državne pomoči zaradi spremembe namembnosti zemljišča in/ali poslov menjave, je Komisija nato v sklepu o začetku postopka izrazila dvome glede tega, ali bi bilo mogoče tako pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom ter, natančneje, členom 107(3)(a) Pogodbe in določbami Smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (35) in/ali členom 107(3)(c) Pogodbe in določbami Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: smernice za gozdarski sektor) (36).

| (46) | Komisija je zato Republiko Bolgarijo in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo stališča glede združljivosti spornih ukrepov. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je zato Republiko Bolgarijo in zainteresirane strani pozvala, naj predložijo stališča glede združljivosti spornih ukrepov.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1   PRIPOMBE PRVEGA PRITOŽNIKA V ZVEZI Z DVOMI, KI JIH JE KOMISIJA IZRAZILA V SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

| (47) | Prvi pritožnik trdi, da sporne menjave pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(47)

Prvi pritožnik trdi, da sporne menjave pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je nezdružljiva z notranjim trgom.

| (48) | V zvezi s prvim dvomom, ki ga je izrazila Komisija, prvi pritožnik trdi, da je treba spremembo namembnosti zemljišča in posle menjave šteti za neločljivo povezane. Prvič, pritožnik trdi, da so številni upravičenci do menjav dejavni v sektorjih gradbeništva in turizma, in ne v gozdarstvu. Drugič, po navedbah prvega pritožnika se zamenjana gozdna zemljišča od začetka veljavnosti moratorija leta 2009 tržno praktično ne izkoriščajo. Tretjič, v času, ko so bili opravljeni posli menjave, naj bi številni upravičenci napovedali in oglaševali svoje razvojne projekte za zamenjana gozdna zemljišča, ki naj bi postala smučarska središča ali morska letovišča, in so celo začeli pogovore s pristojnimi lokalnimi organi za zagotovitev spremembe namembnosti zemljišča. Četrtič, pritožnik trdi, da je bila ista državna agencija (IAG) pogosto odgovorna za sklenitev menjave in izključitev zamenjanega zemljišča iz sklada gozdov (IAG in pristojni regulator) (37), s čimer je sprostila pot za njegov komercialni razvoj. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi s prvim dvomom, ki ga je izrazila Komisija, prvi pritožnik trdi, da je treba spremembo namembnosti zemljišča in posle menjave šteti za neločljivo povezane. Prvič, pritožnik trdi, da so številni upravičenci do menjav dejavni v sektorjih gradbeništva in turizma, in ne v gozdarstvu. Drugič, po navedbah prvega pritožnika se zamenjana gozdna zemljišča od začetka veljavnosti moratorija leta 2009 tržno praktično ne izkoriščajo. Tretjič, v času, ko so bili opravljeni posli menjave, naj bi številni upravičenci napovedali in oglaševali svoje razvojne projekte za zamenjana gozdna zemljišča, ki naj bi postala smučarska središča ali morska letovišča, in so celo začeli pogovore s pristojnimi lokalnimi organi za zagotovitev spremembe namembnosti zemljišča. Četrtič, pritožnik trdi, da je bila ista državna agencija (IAG) pogosto odgovorna za sklenitev menjave in izključitev zamenjanega zemljišča iz sklada gozdov (IAG in pristojni regulator) (37), s čimer je sprostila pot za njegov komercialni razvoj.

| (49) | Prvi pritožnik zato meni, da bi bilo treba pri določitvi skupnega zneska državne pomoči pri poslih menjave upoštevati morebitno spremembo namembnosti zemljišča in ustrezno povišanje cene. Po njegovem mnenju bi bilo treba torej pri količinski opredelitvi pomoči opraviti primerjave z zazidljivimi zemljišči, da bi se ustrezno izrazila tržna cena zamenjanih zemljišč. |
| --- | --- |

(49)

Prvi pritožnik zato meni, da bi bilo treba pri določitvi skupnega zneska državne pomoči pri poslih menjave upoštevati morebitno spremembo namembnosti zemljišča in ustrezno povišanje cene. Po njegovem mnenju bi bilo treba torej pri količinski opredelitvi pomoči opraviti primerjave z zazidljivimi zemljišči, da bi se ustrezno izrazila tržna cena zamenjanih zemljišč.

| (50) | Pritožnik navaja še, da bi bilo glede na privlačnost regij, v katerih so bila državna gozdna zemljišča, bolj preudarno, če bi organi najprej ukrepali za povišanje vrednosti zemljišč (tj. sprememba namembnosti v zazidljiva zemljišča) in jih šele nato prodali. Po navedbah pritožnika ni IAG v nobenem primeru, v katerem je bila vložena zahteva za menjavo, spremenila namembnosti zemljišča pred navedeno menjavo. To je po mnenju pritožnika jasen znak, da je obstajal namen zagotovitve koristi pridobitelju gozdnega zemljišča v državni lasti. Do te prakse je bila v poročilu o bolgarskih gozdovih iz leta 2009 kritična tudi Svetovna banka, ki je navedla, da si država na ta način ustvarja izgube (38). |
| --- | --- |

(50)

Pritožnik navaja še, da bi bilo glede na privlačnost regij, v katerih so bila državna gozdna zemljišča, bolj preudarno, če bi organi najprej ukrepali za povišanje vrednosti zemljišč (tj. sprememba namembnosti v zazidljiva zemljišča) in jih šele nato prodali. Po navedbah pritožnika ni IAG v nobenem primeru, v katerem je bila vložena zahteva za menjavo, spremenila namembnosti zemljišča pred navedeno menjavo. To je po mnenju pritožnika jasen znak, da je obstajal namen zagotovitve koristi pridobitelju gozdnega zemljišča v državni lasti. Do te prakse je bila v poročilu o bolgarskih gozdovih iz leta 2009 kritična tudi Svetovna banka, ki je navedla, da si država na ta način ustvarja izgube (38).

| (51) | V zvezi z drugim dvomom, ki ga je Komisija izrazila glede tega, ali je bila zaradi spremembe namembnosti zamenjanega zemljišča dodeljena državna pomoč, prvi pritožnik trdi, da čeprav je pridobitelj zemljišča po sklepu o spremembi namembnosti zemljišča plačal takso in bi bilo treba ta znesek odšteti od količinske opredelitve kakršne koli pomoči, prejete na podlagi menjave, ta taksa ne izraža dejanskega povišanja vrednosti zemljišča zaradi navedene spremembe. Pritožnik nadalje trdi, da bi morala biti v primerih, v katerih je bila menjava opravljena pred pristopom Bolgarije k Uniji, vendar je bila sprememba namembnosti zemljišča opravljena po pristopu, nezakonita državna pomoč, dodeljena pridobitelju zemljišča, razlika med tržno vrednostjo zadevnega zemljišča v času menjave (pred pristopom) in tržno vrednostjo zemljišča po spremembi njegove namembnosti (po pristopu). |
| --- | --- |

(51)

V zvezi z drugim dvomom, ki ga je Komisija izrazila glede tega, ali je bila zaradi spremembe namembnosti zamenjanega zemljišča dodeljena državna pomoč, prvi pritožnik trdi, da čeprav je pridobitelj zemljišča po sklepu o spremembi namembnosti zemljišča plačal takso in bi bilo treba ta znesek odšteti od količinske opredelitve kakršne koli pomoči, prejete na podlagi menjave, ta taksa ne izraža dejanskega povišanja vrednosti zemljišča zaradi navedene spremembe. Pritožnik nadalje trdi, da bi morala biti v primerih, v katerih je bila menjava opravljena pred pristopom Bolgarije k Uniji, vendar je bila sprememba namembnosti zemljišča opravljena po pristopu, nezakonita državna pomoč, dodeljena pridobitelju zemljišča, razlika med tržno vrednostjo zadevnega zemljišča v času menjave (pred pristopom) in tržno vrednostjo zemljišča po spremembi njegove namembnosti (po pristopu).

| (52) | Kar zadeva tretji dvom Komisije v zvezi z obstojem državne pomoči zaradi menjav, pritožnik tudi, da formule, določene z uredbo o osnovnih cenah, ne izražajo tržne vrednosti zamenjanega zemljišča. Pritožnik tudi izpodbija neodvisnost cenilcev, ker lahko po njegovem mnenju pridobitelj zemljišča prosto izbere naklonjenega cenilca, ki cene oceni bistveno prenizko. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva tretji dvom Komisije v zvezi z obstojem državne pomoči zaradi menjav, pritožnik tudi, da formule, določene z uredbo o osnovnih cenah, ne izražajo tržne vrednosti zamenjanega zemljišča. Pritožnik tudi izpodbija neodvisnost cenilcev, ker lahko po njegovem mnenju pridobitelj zemljišča prosto izbere naklonjenega cenilca, ki cene oceni bistveno prenizko.

| (53) | Pritožnik je zagotovil tudi dodatne informacije o tržnih cenah zamenjanih gozdnih zemljišč ali zelo podobnih gozdnih zemljišč, ki naj bi dokazovale velika razhajanja v primerjavi z administrativnimi cenami za zemljišča. Pritožnik je zaradi časovnih omejitev raziskal cene samo devetih zamenjanih zemljišč. Za to so bila uporabljena bančna vrednotenja zemljišč in informacije iz javnega registra nepremičnin v Bolgariji, iz katerih so razvidne dejanske cene, po katerih so se sklepali nepremičninski posli za podobna zemljišča. Ugotovljena razhajanja v cenah so segala od prenizkega vrednotenja (z uporabo administrativne cene) za 50–65 % do primerov, v katerih naj bi bila gozdna zemljišča domnevno pridobljena po 1–2 % njihove tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(53)

Pritožnik je zagotovil tudi dodatne informacije o tržnih cenah zamenjanih gozdnih zemljišč ali zelo podobnih gozdnih zemljišč, ki naj bi dokazovale velika razhajanja v primerjavi z administrativnimi cenami za zemljišča. Pritožnik je zaradi časovnih omejitev raziskal cene samo devetih zamenjanih zemljišč. Za to so bila uporabljena bančna vrednotenja zemljišč in informacije iz javnega registra nepremičnin v Bolgariji, iz katerih so razvidne dejanske cene, po katerih so se sklepali nepremičninski posli za podobna zemljišča. Ugotovljena razhajanja v cenah so segala od prenizkega vrednotenja (z uporabo administrativne cene) za 50–65 % do primerov, v katerih naj bi bila gozdna zemljišča domnevno pridobljena po 1–2 % njihove tržne vrednosti.

| (54) | Nazadnje, pritožnik trdi, da je dejstvo, da je bil zoper nekdanjega vodjo IAG uveden kazenski postopek na podlagi obtožbe zaradi sklepanja menjav v škodo države, znak, da bolgarski organi sami menijo, da so bila gozdna zemljišča nekaterim zasebnim strankam zagotovljena po ceni, ki je precej nižja od tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(54)

Nazadnje, pritožnik trdi, da je dejstvo, da je bil zoper nekdanjega vodjo IAG uveden kazenski postopek na podlagi obtožbe zaradi sklepanja menjav v škodo države, znak, da bolgarski organi sami menijo, da so bila gozdna zemljišča nekaterim zasebnim strankam zagotovljena po ceni, ki je precej nižja od tržne vrednosti.

| (55) | V zvezi z vprašanjem, ali menjave izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, pritožnik trdi, da gozdarske dejavnosti, kolikor ve, niso glavna poslovna dejavnost nobenega od upravičencev do menjav. Skoraj vsi upravičenci pa naj bi imeli pretekle ali prihodnje poslovne načrte za gospodarske dejavnosti ali naložbe v enem od naslednjih sektorjev: nepremičninske špekulacije, gradbeništvo in/ali turizem. Po mnenju pritožnika turizem po opredelitvi zajema celotni notranji trg, tako da lahko celo le nekaj primerov selektivne pomoči povzroči izkrivljanje na njem. Pritožnik še dodaja, da so glede na število in obseg menjav tuji konkurenti dejansko odvrnjeni od vstopa na bolgarski trg. Čeprav je bilo v projekte urbane gradnje v Bolgariji (poslovni centri ali velika nakupovalna središča) vključenih več velikih vlagateljev Unije (npr. Lindner, ECE), naj bi praktično vse velike naložbe v morska letovišča, smučarska središča ali golf igrišča izvedle družbe pod nadzorom bolgarske države. |
| --- | --- |

(55)

V zvezi z vprašanjem, ali menjave izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, pritožnik trdi, da gozdarske dejavnosti, kolikor ve, niso glavna poslovna dejavnost nobenega od upravičencev do menjav. Skoraj vsi upravičenci pa naj bi imeli pretekle ali prihodnje poslovne načrte za gospodarske dejavnosti ali naložbe v enem od naslednjih sektorjev: nepremičninske špekulacije, gradbeništvo in/ali turizem. Po mnenju pritožnika turizem po opredelitvi zajema celotni notranji trg, tako da lahko celo le nekaj primerov selektivne pomoči povzroči izkrivljanje na njem. Pritožnik še dodaja, da so glede na število in obseg menjav tuji konkurenti dejansko odvrnjeni od vstopa na bolgarski trg. Čeprav je bilo v projekte urbane gradnje v Bolgariji (poslovni centri ali velika nakupovalna središča) vključenih več velikih vlagateljev Unije (npr. Lindner, ECE), naj bi praktično vse velike naložbe v morska letovišča, smučarska središča ali golf igrišča izvedle družbe pod nadzorom bolgarske države.

4.2   PRIPOMBE UPRAVIČENCEV DO POSLOV MENJAVE IN DRUGIH TRETJIH STRANI

| (56) | Komisija je prejela pripombe številnih tretjih strani, ki so večinoma zasebne stranke poslov menjave (v nadaljnjem besedilu: upravičenci). Komisija ugotavlja, da je nekaj upravičencev (39) zgolj zagotovilo kratko izjavo, da posli menjave, v katerih so bili udeleženi, niso vključevali nobene državne pomoči. Drugi upravičenci so predložili podrobnejše pripombe glede dvomov Komisije v sklepu o začetku postopka, ki bodo proučene v naslednjih oddelkih. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je prejela pripombe številnih tretjih strani, ki so večinoma zasebne stranke poslov menjave (v nadaljnjem besedilu: upravičenci). Komisija ugotavlja, da je nekaj upravičencev (39) zgolj zagotovilo kratko izjavo, da posli menjave, v katerih so bili udeleženi, niso vključevali nobene državne pomoči. Drugi upravičenci so predložili podrobnejše pripombe glede dvomov Komisije v sklepu o začetku postopka, ki bodo proučene v naslednjih oddelkih.

4.2.1   Neločljiva povezava med menjavami in spremembo namembnosti zemljišča

| (57) | V zvezi s prvim dvomom Komisije glede obstoja neločljive povezave med menjavami in spremembo namembnosti zemljišča večina upravičencev (40), ki se je odzvala na sklep o začetku postopka, trdi, da taka povezava ne obstaja. Menjava in poznejša sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča naj bi se urejali v dveh ločenih postopkih, za katera sta pristojna dva različna državna organa, ki delujeta neodvisno drug od drugega. Menjave spadajo v pristojnost ministrstva za kmetijstvo in prehrano ali sveta ministrov, odvisno od velikosti zemljišča, ki bo zamenjano, in IAG, medtem ko sprememba namembnosti zemljišča spada v pristojnost lokalnih organov – županov občin ali občinskega sveta, ministra za regionalni razvoj in javna naročila ali pokrajinskega guvernerja za lokacije v njegovi pokrajini – in zahteva odobritev podrobnega ali splošnega načrta prostorskega razvoja. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi s prvim dvomom Komisije glede obstoja neločljive povezave med menjavami in spremembo namembnosti zemljišča večina upravičencev (40), ki se je odzvala na sklep o začetku postopka, trdi, da taka povezava ne obstaja. Menjava in poznejša sprememba namembnosti zamenjanega zemljišča naj bi se urejali v dveh ločenih postopkih, za katera sta pristojna dva različna državna organa, ki delujeta neodvisno drug od drugega. Menjave spadajo v pristojnost ministrstva za kmetijstvo in prehrano ali sveta ministrov, odvisno od velikosti zemljišča, ki bo zamenjano, in IAG, medtem ko sprememba namembnosti zemljišča spada v pristojnost lokalnih organov – županov občin ali občinskega sveta, ministra za regionalni razvoj in javna naročila ali pokrajinskega guvernerja za lokacije v njegovi pokrajini – in zahteva odobritev podrobnega ali splošnega načrta prostorskega razvoja.

| (58) | Eden od upravičencev (41) še dodaja, da ni samodejne povezave med spremembo namembnosti zemljišča in povišanjem njegove vrednosti. Odločitev za spremembo namembnosti zemljišča naj bi temeljila na presoji potrebe po spremembi, ki ima širšo razsežnost in pogosto presega zasebne interese lastnikov, in torej ne temelji na poslovnih interesih strank v poslu menjave. Drug upravičenec (42) navaja, da statistični podatki, ki so jih predložili bolgarski organi, potrjujejo neobstoj neločljive povezave. Nazadnje, drugi upravičenci (43) menijo, da je vprašanje obstoja neločljive povezave nepomembno, ker v njihovih posameznih primerih zamenjano zemljišče, ki so ga pridobili, ni bilo niti izključeno iz varstva gozdov zaradi razvoja niti se ni začel postopek za spremembo namembnosti zemljišča. |
| --- | --- |

(58)

Eden od upravičencev (41) še dodaja, da ni samodejne povezave med spremembo namembnosti zemljišča in povišanjem njegove vrednosti. Odločitev za spremembo namembnosti zemljišča naj bi temeljila na presoji potrebe po spremembi, ki ima širšo razsežnost in pogosto presega zasebne interese lastnikov, in torej ne temelji na poslovnih interesih strank v poslu menjave. Drug upravičenec (42) navaja, da statistični podatki, ki so jih predložili bolgarski organi, potrjujejo neobstoj neločljive povezave. Nazadnje, drugi upravičenci (43) menijo, da je vprašanje obstoja neločljive povezave nepomembno, ker v njihovih posameznih primerih zamenjano zemljišče, ki so ga pridobili, ni bilo niti izključeno iz varstva gozdov zaradi razvoja niti se ni začel postopek za spremembo namembnosti zemljišča.

| (59) | V zvezi z vprašanjem, ali bi bilo treba pri določitvi cene zamenjanega zemljišča upoštevati morebitno spremembo namembnosti navedenega zemljišča, večina upravičencev trdi, da ne, in sicer iz različnih razlogov. Več upravičencev (44) trdi, da bi bilo neupravičeno upoštevati hipotetično možnost spremembe namembnosti zamenjanega zemljišča, ker zahteva za tako spremembo morda ne bo nikoli vložena ali pa bo morda zavrnjena zaradi neizpolnjevanja ustreznih upravnih zahtev. Strateška lokacija zamenjanega gozdnega zemljišča, zaradi katere se domnevno poviša njegova vrednost, ne bi smela biti pomembna, če namembnost zemljišča ni bila spremenjena in če se lahko pridobljeno zemljišče uporablja le za namen, določen z zakonom. Eden od upravičencev (45) zato trdi, da bi bilo treba upoštevati poseben dogovor med strankama menjave na datum vrednotenja. Pri objektivnem in poštenem izračunu tržne vrednosti bi bilo treba upoštevati tudi glavne načrte prostorskega razvoja (dovoljena gradnja ali ne), ki so veljali v času vrednotenja zamenjanega gozdnega zemljišča. Posledično bi bilo treba določiti sklop enotnih meril, ki omogočajo razlikovanje med hipotetično možnostjo in dejanskim namenom strank menjave za poznejšo spremembo namembnosti zemljišča. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi z vprašanjem, ali bi bilo treba pri določitvi cene zamenjanega zemljišča upoštevati morebitno spremembo namembnosti navedenega zemljišča, večina upravičencev trdi, da ne, in sicer iz različnih razlogov. Več upravičencev (44) trdi, da bi bilo neupravičeno upoštevati hipotetično možnost spremembe namembnosti zamenjanega zemljišča, ker zahteva za tako spremembo morda ne bo nikoli vložena ali pa bo morda zavrnjena zaradi neizpolnjevanja ustreznih upravnih zahtev. Strateška lokacija zamenjanega gozdnega zemljišča, zaradi katere se domnevno poviša njegova vrednost, ne bi smela biti pomembna, če namembnost zemljišča ni bila spremenjena in če se lahko pridobljeno zemljišče uporablja le za namen, določen z zakonom. Eden od upravičencev (45) zato trdi, da bi bilo treba upoštevati poseben dogovor med strankama menjave na datum vrednotenja. Pri objektivnem in poštenem izračunu tržne vrednosti bi bilo treba upoštevati tudi glavne načrte prostorskega razvoja (dovoljena gradnja ali ne), ki so veljali v času vrednotenja zamenjanega gozdnega zemljišča. Posledično bi bilo treba določiti sklop enotnih meril, ki omogočajo razlikovanje med hipotetično možnostjo in dejanskim namenom strank menjave za poznejšo spremembo namembnosti zemljišča.

| (60) | Poleg tega veliko upravičencev navaja, da je treba za izključitev zemljišča iz varstva gozdov plačati takso za spremembo njegove namembnosti, ki je enaka ceni za kvadratni meter zazidljivega zemljišča na zadevnem območju. Navedeni upravičenci torej trdijo, da s spremembo ne pridobijo ekonomske koristi, ker bi bila vrednost pridobljenega zemljišča, če bi bilo prodano, uporabljeno kot zavarovanje ali razvito, enaka vrednosti zazidljivega zemljišča. Podobno trditev sta predstavili družbi Mirta Engineering in Beta Forest, ki navajata, da sprememba namembnosti zemljišča vključuje dodatne stroške, zlasti takso in lokalno dajatev ter stroške načrtovanja, ki dodatno povišajo vrednost nepremičnine. G. Mihajlov in ga. Mihajlova trdita, da je bila v njunem primeru sprememba namembnosti zemljišča odvisna od plačila državnih pristojbin, opredeljenih v členu 17 zakona o gozdovih in njegovi izvedbeni uredbi. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega veliko upravičencev navaja, da je treba za izključitev zemljišča iz varstva gozdov plačati takso za spremembo njegove namembnosti, ki je enaka ceni za kvadratni meter zazidljivega zemljišča na zadevnem območju. Navedeni upravičenci torej trdijo, da s spremembo ne pridobijo ekonomske koristi, ker bi bila vrednost pridobljenega zemljišča, če bi bilo prodano, uporabljeno kot zavarovanje ali razvito, enaka vrednosti zazidljivega zemljišča. Podobno trditev sta predstavili družbi Mirta Engineering in Beta Forest, ki navajata, da sprememba namembnosti zemljišča vključuje dodatne stroške, zlasti takso in lokalno dajatev ter stroške načrtovanja, ki dodatno povišajo vrednost nepremičnine. G. Mihajlov in ga. Mihajlova trdita, da je bila v njunem primeru sprememba namembnosti zemljišča odvisna od plačila državnih pristojbin, opredeljenih v členu 17 zakona o gozdovih in njegovi izvedbeni uredbi.

| (61) | Nazadnje, nekateri upravičenci (46) menijo, da vprašanje ni pomembno, ker v njihovih posameznih primerih zamenjano zemljišče, ki so ga pridobili, ni bilo niti izključeno iz varstva gozdov zaradi razvoja niti se ni začel postopek za spremembo namembnosti zemljišča. Družba MIKS je v svojih trditvah navedla, da je bolgarska država v njeni pogodbi o menjavi določila, da sprememba namembnosti zemljišča ni dovoljena. |
| --- | --- |

(61)

Nazadnje, nekateri upravičenci (46) menijo, da vprašanje ni pomembno, ker v njihovih posameznih primerih zamenjano zemljišče, ki so ga pridobili, ni bilo niti izključeno iz varstva gozdov zaradi razvoja niti se ni začel postopek za spremembo namembnosti zemljišča. Družba MIKS je v svojih trditvah navedla, da je bolgarska država v njeni pogodbi o menjavi določila, da sprememba namembnosti zemljišča ni dovoljena.

4.2.2   Državna pomoč pri menjavi gozdnih zemljišč

| (62) | V zvezi z dvomi Komisije glede tega, ali so administrativne cene za posle menjave vodile do tržne cene, so upravičenci (47) navedli več podobnih trditev v zvezi s svojimi posli menjave, zakaj bi to moralo držati. |
| --- | --- |

(62)

V zvezi z dvomi Komisije glede tega, ali so administrativne cene za posle menjave vodile do tržne cene, so upravičenci (47) navedli več podobnih trditev v zvezi s svojimi posli menjave, zakaj bi to moralo držati.

| (63) | Prvič, eden od upravičencev (48) trdi, da se v uredbi o osnovnih cenah pri določitvi administrativnih cen upoštevajo objektivna merila, kot so lokacija zemljišča, pomen okrožij ter vrsta in pomen rastlinskih vrst na zemljišču, medtem ko druga dva upravičenca (49) trdita, da administrativna cena menjave temelji na merilih, enakih tistim, ki se uporabljajo pri menjavah zasebnih gozdnih zemljišč med zasebnimi vlagatelji, v katere so vključena zemljišča v bližini lokalne ali državne infrastrukture, ki so podobna zemljiščem iz spornih poslov menjave v smislu rastlinskih vrst, lokacije na območjih posebnega varstva pred urbanizacijo itd. Podobno drugi upravičenci (50) trdijo, da vrednotenja, ki izhajajo iz uredbe o osnovnih cenah, vodijo do administrativnih cen, ki so podobne tržnim cenam za gozdna zemljišča v Bolgariji ali v veliko primerih višje od teh cen zaradi neobstoja domačega trga za tovrstna zemljišča in dejstva, da je bilo malo zasebnih poslov opravljenih po nizkih cenah. Menjave so bile torej opravljene pod prevladujočimi gospodarskimi pogoji na trgu. |
| --- | --- |

(63)

Prvič, eden od upravičencev (48) trdi, da se v uredbi o osnovnih cenah pri določitvi administrativnih cen upoštevajo objektivna merila, kot so lokacija zemljišča, pomen okrožij ter vrsta in pomen rastlinskih vrst na zemljišču, medtem ko druga dva upravičenca (49) trdita, da administrativna cena menjave temelji na merilih, enakih tistim, ki se uporabljajo pri menjavah zasebnih gozdnih zemljišč med zasebnimi vlagatelji, v katere so vključena zemljišča v bližini lokalne ali državne infrastrukture, ki so podobna zemljiščem iz spornih poslov menjave v smislu rastlinskih vrst, lokacije na območjih posebnega varstva pred urbanizacijo itd. Podobno drugi upravičenci (50) trdijo, da vrednotenja, ki izhajajo iz uredbe o osnovnih cenah, vodijo do administrativnih cen, ki so podobne tržnim cenam za gozdna zemljišča v Bolgariji ali v veliko primerih višje od teh cen zaradi neobstoja domačega trga za tovrstna zemljišča in dejstva, da je bilo malo zasebnih poslov opravljenih po nizkih cenah. Menjave so bile torej opravljene pod prevladujočimi gospodarskimi pogoji na trgu.

| (64) | Drugič, več upravičencev (51) trdi, da so opravili vrednotenja zamenjanih zemljišč, ki vodijo do administrativnih cen, ki so podobne (52) tržnim cenam za gozdna zemljišča v Bolgariji ali v veliko primerih celo višje (53) od teh cen. |
| --- | --- |

(64)

Drugič, več upravičencev (51) trdi, da so opravili vrednotenja zamenjanih zemljišč, ki vodijo do administrativnih cen, ki so podobne (52) tržnim cenam za gozdna zemljišča v Bolgariji ali v veliko primerih celo višje (53) od teh cen.

| (65) | Tretjič, več upravičencev (54) neobstoj popolnoma zasebnih menjav ali prodaj na območjih, kjer so bile opravljene menjave teh upravičencev, navaja kot razlog, zakaj bi bilo treba za administrativne cene šteti, da so podobne tržnim cenam. |
| --- | --- |

(65)

Tretjič, več upravičencev (54) neobstoj popolnoma zasebnih menjav ali prodaj na območjih, kjer so bile opravljene menjave teh upravičencev, navaja kot razlog, zakaj bi bilo treba za administrativne cene šteti, da so podobne tržnim cenam.

| (66) | Nazadnje, več upravičencev (55) trdi, da bi bilo treba posle menjave šteti za trgovinske posle, v okviru katerih država ravna kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, ker ima minister za kmetijstvo in prehrano pri izvrševanju svojega diskrecijskega pooblastila pravico zavrniti menjavo, če država nima interesa za pridobitev zasebnega gozdnega zemljišča, pogoje pogodbe o menjavi pa morata odobriti obe stranki (javna in zasebna). |
| --- | --- |

(66)

Nazadnje, več upravičencev (55) trdi, da bi bilo treba posle menjave šteti za trgovinske posle, v okviru katerih država ravna kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, ker ima minister za kmetijstvo in prehrano pri izvrševanju svojega diskrecijskega pooblastila pravico zavrniti menjavo, če država nima interesa za pridobitev zasebnega gozdnega zemljišča, pogoje pogodbe o menjavi pa morata odobriti obe stranki (javna in zasebna).

| (67) | V zvezi z morebitnim zneskom državne pomoči pri poslih menjave (tj. razliko med administrativnimi in tržnimi cenami za gozdna zemljišča) je večina upravičencev (56) odgovorila, da bolgarski organi niso krili razlike v cenah, če so imela zasebna zemljišča višjo vrednost od zemljišč v javni lasti. Drug upravičenec (57) je trdil, da je razlika v tržnih cenah zamenjanih zasebnih in javnih gozdov, ki so na istih ali sosednjih območjih, v prid državi, ker so administrativne cene višje od tržnih cen, prosto dogovorjenih med lastniki zasebnih gozdov na zadevnih območjih. |
| --- | --- |

(67)

V zvezi z morebitnim zneskom državne pomoči pri poslih menjave (tj. razliko med administrativnimi in tržnimi cenami za gozdna zemljišča) je večina upravičencev (56) odgovorila, da bolgarski organi niso krili razlike v cenah, če so imela zasebna zemljišča višjo vrednost od zemljišč v javni lasti. Drug upravičenec (57) je trdil, da je razlika v tržnih cenah zamenjanih zasebnih in javnih gozdov, ki so na istih ali sosednjih območjih, v prid državi, ker so administrativne cene višje od tržnih cen, prosto dogovorjenih med lastniki zasebnih gozdov na zadevnih območjih.

| (68) | Kar zadeva druge pogoje za ugotovitev državne pomoči, je več upravičencev (58) izpodbijalo, da so bili izpolnjeni. Nekateri upravičenci (59) tako trdijo, da so fizične osebe, za katere se ne uporabljata bolgarski zakon o državni pomoči in člen 107 Pogodbe. V zvezi z državnimi sredstvi navajajo, da je država zemljišča pridobila na podlagi nezakonite razlastitve brez ustreznega nadomestila, zato ni mogoče šteti, da država razpolaga z navedenimi sredstvi. V zvezi s selektivnostjo trdijo, da se zakon o gozdovih uporablja erga omnes in torej ni diskriminacijski. |
| --- | --- |

(68)

Kar zadeva druge pogoje za ugotovitev državne pomoči, je več upravičencev (58) izpodbijalo, da so bili izpolnjeni. Nekateri upravičenci (59) tako trdijo, da so fizične osebe, za katere se ne uporabljata bolgarski zakon o državni pomoči in člen 107 Pogodbe. V zvezi z državnimi sredstvi navajajo, da je država zemljišča pridobila na podlagi nezakonite razlastitve brez ustreznega nadomestila, zato ni mogoče šteti, da država razpolaga z navedenimi sredstvi. V zvezi s selektivnostjo trdijo, da se zakon o gozdovih uporablja erga omnes in torej ni diskriminacijski.

| (69) | Drug upravičenec (60) prav tako meni, da pogoji iz člena 107 Pogodbe niso bili izpolnjeni, kar zadeva posle menjave, vendar iz nekoliko drugačnih razlogov. Prvič, prenosa državnih sredstev naj ne bi bilo, ker je menjava „dvojna prodaja“, ki je bila opravljena po tem, ko je neodvisni cenilec nepremičnin opravil vrednotenje na podlagi objektivnih meril za izračun cene, določenih z zakonom. Dodeljena ni bila nobena ugodnost, pa tudi nasprotne stranke pri menjavi niso bile postavljene v ugodnejši položaj od njihovih konkurentov, ker je lahko vsak lastnik gozdnega zemljišča zaprosil za menjavo svojega zasebnega zemljišča za gozdno zemljišče v javni lasti. Podobno trditev navaja še en upravičenec (61), ki meni, da je shema menjav splošni ukrep, ki je bil na voljo vsem lastnikom gozdnih zemljišč. |
| --- | --- |

(69)

Drug upravičenec (60) prav tako meni, da pogoji iz člena 107 Pogodbe niso bili izpolnjeni, kar zadeva posle menjave, vendar iz nekoliko drugačnih razlogov. Prvič, prenosa državnih sredstev naj ne bi bilo, ker je menjava „dvojna prodaja“, ki je bila opravljena po tem, ko je neodvisni cenilec nepremičnin opravil vrednotenje na podlagi objektivnih meril za izračun cene, določenih z zakonom. Dodeljena ni bila nobena ugodnost, pa tudi nasprotne stranke pri menjavi niso bile postavljene v ugodnejši položaj od njihovih konkurentov, ker je lahko vsak lastnik gozdnega zemljišča zaprosil za menjavo svojega zasebnega zemljišča za gozdno zemljišče v javni lasti. Podobno trditev navaja še en upravičenec (61), ki meni, da je shema menjav splošni ukrep, ki je bil na voljo vsem lastnikom gozdnih zemljišč.

| (70) | V zvezi z obstojem ekonomske ugodnosti je večina upravičencev (62) izpodbijala, da bi na podlagi poslov prejeli tako ugodnost, saj je bila po njihovih navedbah administrativna cena za zamenjano zemljišče enaka njegovi tržni ceni ali višja od nje. |
| --- | --- |

(70)

V zvezi z obstojem ekonomske ugodnosti je večina upravičencev (62) izpodbijala, da bi na podlagi poslov prejeli tako ugodnost, saj je bila po njihovih navedbah administrativna cena za zamenjano zemljišče enaka njegovi tržni ceni ali višja od nje.

| (71) | Nazadnje, v zvezi z vprašanjem, ali posli menjave izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, je velika večina upravičencev (63) odgovorila, da ne delujejo v sektorjih razvoja nepremičninskih projektov ali turizma in/ali da niso sprejeli nobenih ukrepov za pridobitev licence organizatorja potovanj. Nadalje so potrdili, da zemljišč, potem ko so bila pridobljena z menjavo, niso uporabili za proizvodnjo lesa in da lesa niso prodajali v Bolgariji ali drugih državah članicah. Zato trdijo, da ni mogoče zatrjevati nobenega dejanskega ali morebitnega vpliva na trgovino znotraj Skupnosti. Drug upravičenec (64) je dodal, da menjave ne vodijo do povečanja domače proizvodnje, ki bi omejevalo možnosti podjetij iz drugih držav članic za uvoz proizvodov na lokalni trg. |
| --- | --- |

(71)

Nazadnje, v zvezi z vprašanjem, ali posli menjave izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, je velika večina upravičencev (63) odgovorila, da ne delujejo v sektorjih razvoja nepremičninskih projektov ali turizma in/ali da niso sprejeli nobenih ukrepov za pridobitev licence organizatorja potovanj. Nadalje so potrdili, da zemljišč, potem ko so bila pridobljena z menjavo, niso uporabili za proizvodnjo lesa in da lesa niso prodajali v Bolgariji ali drugih državah članicah. Zato trdijo, da ni mogoče zatrjevati nobenega dejanskega ali morebitnega vpliva na trgovino znotraj Skupnosti. Drug upravičenec (64) je dodal, da menjave ne vodijo do povečanja domače proizvodnje, ki bi omejevalo možnosti podjetij iz drugih držav članic za uvoz proizvodov na lokalni trg.

| (72) | Drugi upravičenci (65) so trdili, da ker menjave ne vključujejo prenosa državnih sredstev in jim z njimi ni podeljena ekonomska ugodnost, zanje ni mogoče šteti, da vplivajo na tržno ravnovesje in gospodarske pogoje, v katerih podjetja delujejo, kar pomeni, da je potrebna začetna naložba za pridobitev opredmetenih sredstev. Podjetja iz drugih držav članic lahko torej vstopijo na isti trg in delujejo na njem pod enakimi pogoji, tako da ni mogoče trditi, da so sporne menjave vplivale na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(72)

Drugi upravičenci (65) so trdili, da ker menjave ne vključujejo prenosa državnih sredstev in jim z njimi ni podeljena ekonomska ugodnost, zanje ni mogoče šteti, da vplivajo na tržno ravnovesje in gospodarske pogoje, v katerih podjetja delujejo, kar pomeni, da je potrebna začetna naložba za pridobitev opredmetenih sredstev. Podjetja iz drugih držav članic lahko torej vstopijo na isti trg in delujejo na njem pod enakimi pogoji, tako da ni mogoče trditi, da so sporne menjave vplivale na trgovino med državami članicami.

| (73) | Nazadnje, eden od upravičencev (66) je pojasnil, da gozdno zemljišče, ki ga je pridobil od države, ni primerno za pogozdovanje. Poleg tega meni, da je njegovo zemljišče boljše od zemljišča, ki ga je prejel od države, in da posel ne vključuje državne pomoči. Nazadnje je navedel, da se pridobljeno zemljišče uporablja za mobilno čebelarstvo, pri čemer se zemljišče uporablja za letno pašo. |
| --- | --- |

(73)

Nazadnje, eden od upravičencev (66) je pojasnil, da gozdno zemljišče, ki ga je pridobil od države, ni primerno za pogozdovanje. Poleg tega meni, da je njegovo zemljišče boljše od zemljišča, ki ga je prejel od države, in da posel ne vključuje državne pomoči. Nazadnje je navedel, da se pridobljeno zemljišče uporablja za mobilno čebelarstvo, pri čemer se zemljišče uporablja za letno pašo.

4.2.3   Združljivost morebitne pomoči

| (74) | Čeprav je Komisija zainteresirane strani pozvala, naj predložijo kakršne koli razpoložljive dokaze, ki bi ji omogočili proučitev združljivosti spornih poslov menjave z notranjim trgom, ni tega storil noben upravičenec. |
| --- | --- |

(74)

Čeprav je Komisija zainteresirane strani pozvala, naj predložijo kakršne koli razpoložljive dokaze, ki bi ji omogočili proučitev združljivosti spornih poslov menjave z notranjim trgom, ni tega storil noben upravičenec.

5.   PRIPOMBE REPUBLIKE BOLGARIJE

5.1   PRIPOMBE BOLGARIJE K SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA

| (75) | Bolgarski organi trdijo, da sporni posli menjave ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(75)

Bolgarski organi trdijo, da sporni posli menjave ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (76) | Bolgarski organi so v zvezi z domnevno neločljivo povezavo med posli menjave in spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča navedli, da je mogoče na podlagi člena 15(b) zakona o gozdovih vložiti vlogo za spremembo namembnosti gozdnega zemljišča ne glede na to, kako je bilo zemljišče pridobljeno, in sicer z menjavo, prodajo ali kako drugače. Vendar take teoretične možnosti ne smemo razumeti kot dokončnega, predhodnega dogovora med organi in zasebno stranko menjave o poznejši spremembi namembnosti zemljišča. |
| --- | --- |

(76)

Bolgarski organi so v zvezi z domnevno neločljivo povezavo med posli menjave in spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča navedli, da je mogoče na podlagi člena 15(b) zakona o gozdovih vložiti vlogo za spremembo namembnosti gozdnega zemljišča ne glede na to, kako je bilo zemljišče pridobljeno, in sicer z menjavo, prodajo ali kako drugače. Vendar take teoretične možnosti ne smemo razumeti kot dokončnega, predhodnega dogovora med organi in zasebno stranko menjave o poznejši spremembi namembnosti zemljišča.

| (77) | Bolgarski organi so predložili dokaze, da je bilo v zvezi s 132 menjavami, ki so bile opravljene v obdobju 2007–2009, vloženih 24 zahtev za spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča in da je bil le v 15 primerih (tj. 11,4 % vseh menjav) sprejet pozitivni upravni sklep, s katerim je bila dovoljena zahtevana sprememba. |
| --- | --- |

(77)

Bolgarski organi so predložili dokaze, da je bilo v zvezi s 132 menjavami, ki so bile opravljene v obdobju 2007–2009, vloženih 24 zahtev za spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča in da je bil le v 15 primerih (tj. 11,4 % vseh menjav) sprejet pozitivni upravni sklep, s katerim je bila dovoljena zahtevana sprememba.

| (78) | Bolgarski organi navajajo tudi različne cilje poslov menjave in spremembe namembnosti zemljišča. Medtem ko se na podlagi menjav poskušata doseči konsolidacija in ohranjanje bolgarskih gozdov za zagotovitev njihovega trajnostnega razvoja in reprodukcije v korist družbe kot celote, je namen spremembe namembnosti zemljišča doseči cilje iz zakona o prostorskem načrtovanju, ki določa pravila za vključitev zemljišča v okvire aglomeracij, kjer je dovoljena gradnja v skladu z javnimi potrebami in interesi, povezanimi s trajnostnim razvojem ter vzpostavitvijo ustreznih življenjskih in delovnih pogojev ter pogojev za rekreacijo za državljane. Poleg tega velja, da so spremembe namembnosti zemljišča odvisne od odobritve načrta prostorskega razvoja s strani različnih pristojnih organov, tj. ministra za regionalni razvoj in javna naročila, pokrajinskega guvernerja ali občinskih svetov, medtem ko so posli menjave odvisni od odločitev, ki jih sprejme minister za kmetijstvo in prehrano. Nazadnje, ob upoštevanju dejstva, da pravica do vložitve vloge za spremembo namembnosti zemljišča ne izhaja neposredno iz zakona o gozdovih, ampak je treba za to izpolnjevati pogoje iz drugih zakonov, bolgarski organi menijo, da hipotetična možnost spremembe namembnosti zemljišča ne pomeni, da je taka sprememba neločljivo povezana s posli menjave. |
| --- | --- |

(78)

Bolgarski organi navajajo tudi različne cilje poslov menjave in spremembe namembnosti zemljišča. Medtem ko se na podlagi menjav poskušata doseči konsolidacija in ohranjanje bolgarskih gozdov za zagotovitev njihovega trajnostnega razvoja in reprodukcije v korist družbe kot celote, je namen spremembe namembnosti zemljišča doseči cilje iz zakona o prostorskem načrtovanju, ki določa pravila za vključitev zemljišča v okvire aglomeracij, kjer je dovoljena gradnja v skladu z javnimi potrebami in interesi, povezanimi s trajnostnim razvojem ter vzpostavitvijo ustreznih življenjskih in delovnih pogojev ter pogojev za rekreacijo za državljane. Poleg tega velja, da so spremembe namembnosti zemljišča odvisne od odobritve načrta prostorskega razvoja s strani različnih pristojnih organov, tj. ministra za regionalni razvoj in javna naročila, pokrajinskega guvernerja ali občinskih svetov, medtem ko so posli menjave odvisni od odločitev, ki jih sprejme minister za kmetijstvo in prehrano. Nazadnje, ob upoštevanju dejstva, da pravica do vložitve vloge za spremembo namembnosti zemljišča ne izhaja neposredno iz zakona o gozdovih, ampak je treba za to izpolnjevati pogoje iz drugih zakonov, bolgarski organi menijo, da hipotetična možnost spremembe namembnosti zemljišča ne pomeni, da je taka sprememba neločljivo povezana s posli menjave.

| (79) | V zvezi z vprašanjem, ali bi bilo treba morebitno spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča upoštevati pri določitvi cene tega zemljišča, so bolgarski organi znova poudarili svoje stališče, da med ceno, na katero je ocenjena menjava, in poznejšo spremembo namembnosti zemljišča ni neposredne povezave. Organi so predložili izčrpen opis postopka za določitev cen za menjavo (nekdanja člen 20(5) in člen 21 uredbe o osnovnih cenah) oziroma pristojbin, ki jih je bilo treba plačati za spremembo namembnosti zemljišča. Navedeni organi tudi navajajo, da lahko zasebni lastniki zaprosijo za spremembo namembnosti gozdnega zemljišča ne glede na to, kako so pridobili zemljišče, tako da naj bi vsi vlagatelji uživali enake ugodnosti, ne glede na to, ali so gozd pridobili od države ali na podlagi posla na strogo poslovni podlagi z zasebno stranko, zaradi česar bi bilo treba pristojbine, ki jih je bilo treba plačati za spremembo namembnosti zemljišča, šteti za neselektivne glede na upravičence. |
| --- | --- |

(79)

V zvezi z vprašanjem, ali bi bilo treba morebitno spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča upoštevati pri določitvi cene tega zemljišča, so bolgarski organi znova poudarili svoje stališče, da med ceno, na katero je ocenjena menjava, in poznejšo spremembo namembnosti zemljišča ni neposredne povezave. Organi so predložili izčrpen opis postopka za določitev cen za menjavo (nekdanja člen 20(5) in člen 21 uredbe o osnovnih cenah) oziroma pristojbin, ki jih je bilo treba plačati za spremembo namembnosti zemljišča. Navedeni organi tudi navajajo, da lahko zasebni lastniki zaprosijo za spremembo namembnosti gozdnega zemljišča ne glede na to, kako so pridobili zemljišče, tako da naj bi vsi vlagatelji uživali enake ugodnosti, ne glede na to, ali so gozd pridobili od države ali na podlagi posla na strogo poslovni podlagi z zasebno stranko, zaradi česar bi bilo treba pristojbine, ki jih je bilo treba plačati za spremembo namembnosti zemljišča, šteti za neselektivne glede na upravičence.

| (80) | V zvezi z dvomi Komisije glede tega, ali metodologija za izračun administrativnih cen pravilno izraža tržne cene, bolgarski organi navajajo, prvič, da so administrativne cene določene na podlagi določb uredbe o osnovnih cenah in da je bila uredba pripravljena ob upoštevanju praks za določitev administrativnih cen za gozdna zemljišča v drugih državah članicah, predvsem v Nemčiji. Poleg tega so vrednotenja zasebnih in javnih gozdov opravili neodvisni izvedenci na podlagi enotnega sklopa meril. |
| --- | --- |

(80)

V zvezi z dvomi Komisije glede tega, ali metodologija za izračun administrativnih cen pravilno izraža tržne cene, bolgarski organi navajajo, prvič, da so administrativne cene določene na podlagi določb uredbe o osnovnih cenah in da je bila uredba pripravljena ob upoštevanju praks za določitev administrativnih cen za gozdna zemljišča v drugih državah članicah, predvsem v Nemčiji. Poleg tega so vrednotenja zasebnih in javnih gozdov opravili neodvisni izvedenci na podlagi enotnega sklopa meril.

| (81) | Drugič, bolgarski organi so predložili podatke o vseh poslih (67), ki so vključevali prodajo in nakup gozdov v zasebni lasti, opravljenih v obdobju 2007–2009 (68). Informacije, predložene v zvezi s povprečnimi cenami zemljišč v zasebni lasti (tj. „tržne cene“), vsebujejo povzetek verodostojnih tržnih dokazov v skladu z zahtevo iz točke 34 dodatnih določb k uredbi o osnovnih cenah. Kjer informacije o poslih, sklenjenih na istih območjih, niso na voljo, so bili predloženi podatki o poslih, ki so bili sklenjeni na bližnjih območjih in so vključevali podobne gozdove glede na lokacijo in rastlinske vrste. Po mnenju bolgarskih organov je mogoče na podlagi teh podatkov dokazati, da je bila v večini primerov administrativna cena, uporabljena za sporne posle menjave, na splošno višja od tržnih cen, doseženih pri poslih na strogo poslovni podlagi (69). V zvezi s tem bolgarski organi dvomijo o dokazih, ki jih je predložil pritožnik. Po eni strani naj bi bile namreč cene, ki so jih navedli pritožniki, cene, po katerih so bila zemljišča ponujena naprodaj, in ne nujno dejansko dosežene cene ali cene zemljišč, katerih namembnost je bila že spremenjena in za katera je bila plačana taksa. Po drugi strani pa tržna cena, ki jo navaja pritožnik, ni vedno zanesljiva, ker je bila v številnih primerih dosežena zgolj na podlagi enega zasebnega posla. |
| --- | --- |

(81)

Drugič, bolgarski organi so predložili podatke o vseh poslih (67), ki so vključevali prodajo in nakup gozdov v zasebni lasti, opravljenih v obdobju 2007–2009 (68). Informacije, predložene v zvezi s povprečnimi cenami zemljišč v zasebni lasti (tj. „tržne cene“), vsebujejo povzetek verodostojnih tržnih dokazov v skladu z zahtevo iz točke 34 dodatnih določb k uredbi o osnovnih cenah. Kjer informacije o poslih, sklenjenih na istih območjih, niso na voljo, so bili predloženi podatki o poslih, ki so bili sklenjeni na bližnjih območjih in so vključevali podobne gozdove glede na lokacijo in rastlinske vrste. Po mnenju bolgarskih organov je mogoče na podlagi teh podatkov dokazati, da je bila v večini primerov administrativna cena, uporabljena za sporne posle menjave, na splošno višja od tržnih cen, doseženih pri poslih na strogo poslovni podlagi (69). V zvezi s tem bolgarski organi dvomijo o dokazih, ki jih je predložil pritožnik. Po eni strani naj bi bile namreč cene, ki so jih navedli pritožniki, cene, po katerih so bila zemljišča ponujena naprodaj, in ne nujno dejansko dosežene cene ali cene zemljišč, katerih namembnost je bila že spremenjena in za katera je bila plačana taksa. Po drugi strani pa tržna cena, ki jo navaja pritožnik, ni vedno zanesljiva, ker je bila v številnih primerih dosežena zgolj na podlagi enega zasebnega posla.

| (82) | Tretjič, bolgarski organi so znova poudarili, da država ni krila nobene razlike do višje skupne administrativne vrednosti zasebnega gozdnega zemljišča, ki ga je pridobila, in da so bili posli menjave opravljeni samo, če je bila vrednost prejetega gozdnega zemljišča v zasebni lasti višja ali enaka vrednosti zemljišča v državni lasti, za katero ga je zamenjala. Poleg tega je morala zasebna stranka plačati splošne stroške v višini 2 % vrednosti zemljišča. |
| --- | --- |

(82)

Tretjič, bolgarski organi so znova poudarili, da država ni krila nobene razlike do višje skupne administrativne vrednosti zasebnega gozdnega zemljišča, ki ga je pridobila, in da so bili posli menjave opravljeni samo, če je bila vrednost prejetega gozdnega zemljišča v zasebni lasti višja ali enaka vrednosti zemljišča v državni lasti, za katero ga je zamenjala. Poleg tega je morala zasebna stranka plačati splošne stroške v višini 2 % vrednosti zemljišča.

| (83) | Nazadnje, bolgarski organi poudarjajo, da je bila uredba o osnovnih cenah od svoje prvotne uveljavitve trikrat spremenjena, in sicer leta 2004, leta 2005 oziroma leta 2007. Sprememba uredbe iz leta 2005 naj bi bila zlasti pomembna glede na to, da je vračanje razlaščenih gozdov in gozdnih zemljišč že precej napredovalo, kar je pomenilo, da sta na trgu že obstajala ponudba zasebnih gozdov in povpraševanje po njih. Namen te spremembe je bil v bistvu spremeniti metodologijo vrednotenja zemljišč. Poleg tega so se povečali tudi koeficienti v zvezi z območji, zaščitenimi pred urbanizacijo, in uvedenih je bilo več novih kategorij, v katerih so bili določeni dodatki za cene zemljišč, odvisno od kategorije naselja. |
| --- | --- |

(83)

Nazadnje, bolgarski organi poudarjajo, da je bila uredba o osnovnih cenah od svoje prvotne uveljavitve trikrat spremenjena, in sicer leta 2004, leta 2005 oziroma leta 2007. Sprememba uredbe iz leta 2005 naj bi bila zlasti pomembna glede na to, da je vračanje razlaščenih gozdov in gozdnih zemljišč že precej napredovalo, kar je pomenilo, da sta na trgu že obstajala ponudba zasebnih gozdov in povpraševanje po njih. Namen te spremembe je bil v bistvu spremeniti metodologijo vrednotenja zemljišč. Poleg tega so se povečali tudi koeficienti v zvezi z območji, zaščitenimi pred urbanizacijo, in uvedenih je bilo več novih kategorij, v katerih so bili določeni dodatki za cene zemljišč, odvisno od kategorije naselja.

| (84) | Poleg tega so bili po pristopu Bolgarije k Uniji 1. januarja 2007 koeficienti v uredbi popolnoma posodobljeni, vključno s tistimi, ki so se nanašali na območja, zaščitena pred urbanizacijo, in tako imenovanimi koeficienti „regulacije trga“, ki so odvisni od kategorije zemljišča. Spremenjen je bil tudi člen 20(5) uredbe o osnovnih cenah, tako da se je cena menjave državnega zemljišča povišala za 50 % vrednosti koeficienta „regulacije trga“. Poleg tega je bil uveden dodatek, ki se je dodal vrednosti zemljišča glede na različne kategorije naselij. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega so bili po pristopu Bolgarije k Uniji 1. januarja 2007 koeficienti v uredbi popolnoma posodobljeni, vključno s tistimi, ki so se nanašali na območja, zaščitena pred urbanizacijo, in tako imenovanimi koeficienti „regulacije trga“, ki so odvisni od kategorije zemljišča. Spremenjen je bil tudi člen 20(5) uredbe o osnovnih cenah, tako da se je cena menjave državnega zemljišča povišala za 50 % vrednosti koeficienta „regulacije trga“. Poleg tega je bil uveden dodatek, ki se je dodal vrednosti zemljišča glede na različne kategorije naselij.

| (85) | Po mnenju bolgarskih organov navedene spremembe uredbe o osnovnih cenah kažejo, da so organi kljub neobstoju dobro razvitega domačega trga za gozdna zemljišča in glede na skorajšnji pristop Bolgarije k Uniji poskušali posodobiti mehanizem vrednotenja iz uredbe in zagotoviti, da bi temeljil na verodostojnih tržnih dokazih. Tako naj administrativne cene, izračunane na podlagi uredbe o osnovnih cenah, na dan pristopa Bolgarije k Uniji ne bi bile nižje od tržnih cen za navedena zemljišča. |
| --- | --- |

(85)

Po mnenju bolgarskih organov navedene spremembe uredbe o osnovnih cenah kažejo, da so organi kljub neobstoju dobro razvitega domačega trga za gozdna zemljišča in glede na skorajšnji pristop Bolgarije k Uniji poskušali posodobiti mehanizem vrednotenja iz uredbe in zagotoviti, da bi temeljil na verodostojnih tržnih dokazih. Tako naj administrativne cene, izračunane na podlagi uredbe o osnovnih cenah, na dan pristopa Bolgarije k Uniji ne bi bile nižje od tržnih cen za navedena zemljišča.

| (86) | V zvezi z dvomom Komisije glede možnosti, da bi lahko posli menjave izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino med državami članicami, bolgarski organi poudarjajo, prvič, da je bilo med zasebnimi strankami, ki so bile udeležene v spornih poslih menjave, 81 podjetij v smislu člena 107(1) Pogodbe. Preostalih 51 zasebnih strank so bile fizične osebe, ki se ne ukvarjajo s trgovino z blagom ali storitvami. V zvezi s tem Bolgarija poudarja, da niti državna agencija za gozdove niti njena naslednica, tj. izvršilna agencija za gozdove, nista prejeli prošenj za sečnjo gozda ali izvoz, ki bi jih vložile fizične osebe, ki so v obdobju pregleda opravile menjave. |
| --- | --- |

(86)

V zvezi z dvomom Komisije glede možnosti, da bi lahko posli menjave izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino med državami članicami, bolgarski organi poudarjajo, prvič, da je bilo med zasebnimi strankami, ki so bile udeležene v spornih poslih menjave, 81 podjetij v smislu člena 107(1) Pogodbe. Preostalih 51 zasebnih strank so bile fizične osebe, ki se ne ukvarjajo s trgovino z blagom ali storitvami. V zvezi s tem Bolgarija poudarja, da niti državna agencija za gozdove niti njena naslednica, tj. izvršilna agencija za gozdove, nista prejeli prošenj za sečnjo gozda ali izvoz, ki bi jih vložile fizične osebe, ki so v obdobju pregleda opravile menjave.

| (87) | Drugič, bolgarski organi trdijo, da posli menjave ne morejo vplivati na trgovino znotraj Unije, ker se podjetja s podporo ukvarjajo z dejavnostmi, ki ne vključujejo uvoza ali izvoza proizvodov ali storitev. Bolgarski organi so dopolnili informacije, ki so jih že zagotovili o količinah lesa, proizvedenega in izvoženega v Unijo v obdobju pregleda, in predložili dokument, iz katerega je razvidno, da nobena zasebna stranka, ki je na podlagi spornih poslov menjave pridobila državno gozdno zemljišče, ni proizvajala lesa, ga prodajala na domačem trgu ali ga izvažala iz Republike Bolgarije. |
| --- | --- |

(87)

Drugič, bolgarski organi trdijo, da posli menjave ne morejo vplivati na trgovino znotraj Unije, ker se podjetja s podporo ukvarjajo z dejavnostmi, ki ne vključujejo uvoza ali izvoza proizvodov ali storitev. Bolgarski organi so dopolnili informacije, ki so jih že zagotovili o količinah lesa, proizvedenega in izvoženega v Unijo v obdobju pregleda, in predložili dokument, iz katerega je razvidno, da nobena zasebna stranka, ki je na podlagi spornih poslov menjave pridobila državno gozdno zemljišče, ni proizvajala lesa, ga prodajala na domačem trgu ali ga izvažala iz Republike Bolgarije.

| (88) | Tretjič, bolgarski organi trdijo, da je sektor turizma (npr. delovanje organizatorja potovanj, potovalne agencije, lastnika hotela in ponudnika dodatnih turističnih storitev) urejen s pravili iz bolgarskega zakona o turizmu. V skladu z navedenim zakonom morajo biti organizatorji potovanj vpisani v javni register, ki ga vodi ministrstvo za gospodarstvo, energijo in turizem. Zahteva za vpis v poseben register velja v skladu s členom 58 zakona o turizmu tudi za osebe, ki se ukvarjajo s hotelirstvom. Iz tega razloga se lahko le družbe, vpisane v zadevne javne registre, ki jih vodi ministrstvo za gospodarstvo, energijo in turizem, štejejo za podjetja, ki delujejo v sektorju turizma. Pregled zadevnih registrov je pokazal, da je le ena od družb, ki so na podlagi spornih poslov menjave pridobile gozdna zemljišča v državni lasti, tj. Kapsi Tours OOD, registrirana kot organizator potovanj v smislu zakona o turizmu. |
| --- | --- |

(88)

Tretjič, bolgarski organi trdijo, da je sektor turizma (npr. delovanje organizatorja potovanj, potovalne agencije, lastnika hotela in ponudnika dodatnih turističnih storitev) urejen s pravili iz bolgarskega zakona o turizmu. V skladu z navedenim zakonom morajo biti organizatorji potovanj vpisani v javni register, ki ga vodi ministrstvo za gospodarstvo, energijo in turizem. Zahteva za vpis v poseben register velja v skladu s členom 58 zakona o turizmu tudi za osebe, ki se ukvarjajo s hotelirstvom. Iz tega razloga se lahko le družbe, vpisane v zadevne javne registre, ki jih vodi ministrstvo za gospodarstvo, energijo in turizem, štejejo za podjetja, ki delujejo v sektorju turizma. Pregled zadevnih registrov je pokazal, da je le ena od družb, ki so na podlagi spornih poslov menjave pridobile gozdna zemljišča v državni lasti, tj. Kapsi Tours OOD, registrirana kot organizator potovanj v smislu zakona o turizmu.

| (89) | Četrtič, bolgarski organi so pojasnili, da tudi za poslovanje družb za razvoj nepremičninskih projektov v Bolgariji velja zahteva za registracijo družbe v osrednjem poklicnem registru gradbenikov, ki ga vodi bolgarska zbornica za gradbeništvo v skladu z ustreznim zakonom, zlasti zakonom o zbornici za gradbeništvo (70). Bolgarski organi poudarjajo, da so bila le tri od podjetij, ki so opravila menjave z državo, registrirana kot gradbena podjetja in so se morda nekako ukvarjala z gradbenimi deli na podlagi zakona. |
| --- | --- |

(89)

Četrtič, bolgarski organi so pojasnili, da tudi za poslovanje družb za razvoj nepremičninskih projektov v Bolgariji velja zahteva za registracijo družbe v osrednjem poklicnem registru gradbenikov, ki ga vodi bolgarska zbornica za gradbeništvo v skladu z ustreznim zakonom, zlasti zakonom o zbornici za gradbeništvo (70). Bolgarski organi poudarjajo, da so bila le tri od podjetij, ki so opravila menjave z državo, registrirana kot gradbena podjetja in so se morda nekako ukvarjala z gradbenimi deli na podlagi zakona.

| (90) | Bolgarski organi so zato trdili, da večina podjetij, ki so morda imela koristi od spornih poslov menjave, ni delovala v sektorjih gradbeništva in turizma. Zato po njihovem mnenju ni mogoče trditi, da so navedeni posli izkrivljali konkurenco na upoštevnih trgih, razen v sektorju gozdarstva. |
| --- | --- |

(90)

Bolgarski organi so zato trdili, da večina podjetij, ki so morda imela koristi od spornih poslov menjave, ni delovala v sektorjih gradbeništva in turizma. Zato po njihovem mnenju ni mogoče trditi, da so navedeni posli izkrivljali konkurenco na upoštevnih trgih, razen v sektorju gozdarstva.

5.2   PRIPOMBE BOLGARIJE V ZVEZI S PRIPOMBAMI PRITOŽNIKA

| (91) | Bolgarski organi se strinjajo s pritožnikom, da menjave gozdnih zemljišč med državo in občinami ne vključujejo državne pomoči. Nasprotno pa trdijo, da je pritožnikova trditev, da je večina upravičencev dejavnih v gradbeništvu ali turizmu, nepravilna iz istih razlogov, kot so bili pojasnjeni v prejšnjem oddelku. |
| --- | --- |

(91)

Bolgarski organi se strinjajo s pritožnikom, da menjave gozdnih zemljišč med državo in občinami ne vključujejo državne pomoči. Nasprotno pa trdijo, da je pritožnikova trditev, da je večina upravičencev dejavnih v gradbeništvu ali turizmu, nepravilna iz istih razlogov, kot so bili pojasnjeni v prejšnjem oddelku.

| (92) | Bolgarski organi se prav tako ne strinjajo z načinom, kako je pritožnik določil tržne cene gozdnih zemljišč s primerjavo cen gozdnih zemljišč v različnih letih (npr. nekaj let pred menjavami gozdov), in izpodbijajo pritožnikovo trditev, da so lastniki zamenjanih gozdnih zemljišč v nekaterih primerih ta zemljišča zagotovili kot zavarovanja za pridobitev posojil, saj to ne bi bilo v skladu z določbami bolgarske zakonodaje in zakona o državnem premoženju, ki ga navaja pritožnik. Podatki, ki jih je predložil pritožnik, naj bi vsebovali pomembne napake in se ne ujemajo z razpoložljivimi zemljiškimi knjigami in dokumentacijo o menjavah. Podatki, ki jih je predložil pritožnik, naj prav tako ne bi bili pravilni glede gozdnih zemljišč v državni lasti, ki so bila pridobljena na podlagi menjav in nato zagotovljena kot zavarovanje za posojila. Vsekakor bolgarski organi pojasnjujejo, da banke v Bolgariji za zavarovanje poleg nepremičnine zahtevajo še druga likvidna sredstva za zagotovitev odplačila dolga. Po mnenju navedenih organov naj bi bila torej delitev zneska odobrenega posojila s površino zemljišča v kvadratnih metrih, ki se uporabi za zavarovanje s hipoteko, nepravilna za določitev cene na kvadratni meter. Organi so predložili tudi mnenje prve naložbene banke o mehanizmih za odobritev posojil ter metodah za vrednotenje gozdov in gozdnih zemljišč, ki jih posojilojemalci ponudijo kot zavarovanje. |
| --- | --- |

(92)

Bolgarski organi se prav tako ne strinjajo z načinom, kako je pritožnik določil tržne cene gozdnih zemljišč s primerjavo cen gozdnih zemljišč v različnih letih (npr. nekaj let pred menjavami gozdov), in izpodbijajo pritožnikovo trditev, da so lastniki zamenjanih gozdnih zemljišč v nekaterih primerih ta zemljišča zagotovili kot zavarovanja za pridobitev posojil, saj to ne bi bilo v skladu z določbami bolgarske zakonodaje in zakona o državnem premoženju, ki ga navaja pritožnik. Podatki, ki jih je predložil pritožnik, naj bi vsebovali pomembne napake in se ne ujemajo z razpoložljivimi zemljiškimi knjigami in dokumentacijo o menjavah. Podatki, ki jih je predložil pritožnik, naj prav tako ne bi bili pravilni glede gozdnih zemljišč v državni lasti, ki so bila pridobljena na podlagi menjav in nato zagotovljena kot zavarovanje za posojila. Vsekakor bolgarski organi pojasnjujejo, da banke v Bolgariji za zavarovanje poleg nepremičnine zahtevajo še druga likvidna sredstva za zagotovitev odplačila dolga. Po mnenju navedenih organov naj bi bila torej delitev zneska odobrenega posojila s površino zemljišča v kvadratnih metrih, ki se uporabi za zavarovanje s hipoteko, nepravilna za določitev cene na kvadratni meter. Organi so predložili tudi mnenje prve naložbene banke o mehanizmih za odobritev posojil ter metodah za vrednotenje gozdov in gozdnih zemljišč, ki jih posojilojemalci ponudijo kot zavarovanje.

| (93) | Bolgarski organi se prav tako ne strinjajo s pritožnikovo trditvijo, da občinski organi niso imeli druge možnosti, kot da sprejmejo podrobne načrte prostorskega razvoja za zemljišča, katerih namembnost je bila spremenjena. Po njihovih navedbah vsaka sprememba namembnosti zemljišča temelji na zakonsko uveljavljenih, podrobnih načrtih prostorskega razvoja, ki so bili predmet javne razprave in s katerimi so bili spremenjeni obstoječi splošni načrti prostorskega razvoja za naseljena območja. Ti upravni postopki niso v diskreciji ministra za kmetijstvo in prehrano, ki posamezna upravna obvestila za spremembo coniranja zemljišč za stranke, ki zahtevajo tako spremembo, izda šele, ko začne veljati ustrezni podrobni načrt prostorskega razvoja. |
| --- | --- |

(93)

Bolgarski organi se prav tako ne strinjajo s pritožnikovo trditvijo, da občinski organi niso imeli druge možnosti, kot da sprejmejo podrobne načrte prostorskega razvoja za zemljišča, katerih namembnost je bila spremenjena. Po njihovih navedbah vsaka sprememba namembnosti zemljišča temelji na zakonsko uveljavljenih, podrobnih načrtih prostorskega razvoja, ki so bili predmet javne razprave in s katerimi so bili spremenjeni obstoječi splošni načrti prostorskega razvoja za naseljena območja. Ti upravni postopki niso v diskreciji ministra za kmetijstvo in prehrano, ki posamezna upravna obvestila za spremembo coniranja zemljišč za stranke, ki zahtevajo tako spremembo, izda šele, ko začne veljati ustrezni podrobni načrt prostorskega razvoja.

| (94) | Organi nadalje zanikajo, da je veliko strank, vključenih v menjave, nameravalo spremeniti namembnost pridobljenega gozdnega zemljišča. V skladu z bolgarskim zakonom o gozdovih je mogoče tako spremembo izvesti le z vložitvijo vloge na podlagi postopka iz člena 14(c) zakona o gozdovih (razveljavljen). Kakršen koli drug izražen namen, na primer v objavi javnih medijev ali kako drugače, razen s postopkom iz zakona, bi bil neupošteven in samovoljen. |
| --- | --- |

(94)

Organi nadalje zanikajo, da je veliko strank, vključenih v menjave, nameravalo spremeniti namembnost pridobljenega gozdnega zemljišča. V skladu z bolgarskim zakonom o gozdovih je mogoče tako spremembo izvesti le z vložitvijo vloge na podlagi postopka iz člena 14(c) zakona o gozdovih (razveljavljen). Kakršen koli drug izražen namen, na primer v objavi javnih medijev ali kako drugače, razen s postopkom iz zakona, bi bil neupošteven in samovoljen.

| (95) | Organi se prav tako ne strinjajo s pritožnikovo izjavo, da upravni način določanja cen gozdnih zemljišč ne izraža dinamičnega razvoja gospodarstva. Menijo, da je način določanja cen na podlagi uredbe o osnovnih cenah ustrezen. Prav tako ne drži, da uredba ni bila posodobljena, saj so bili novi koeficienti uvedeni leta 2007, tako da gospodarskim subjektom na podlagi menjav, ki so bile že opravljene, ni bila dodeljena nobena ekonomska ugodnost. |
| --- | --- |

(95)

Organi se prav tako ne strinjajo s pritožnikovo izjavo, da upravni način določanja cen gozdnih zemljišč ne izraža dinamičnega razvoja gospodarstva. Menijo, da je način določanja cen na podlagi uredbe o osnovnih cenah ustrezen. Prav tako ne drži, da uredba ni bila posodobljena, saj so bili novi koeficienti uvedeni leta 2007, tako da gospodarskim subjektom na podlagi menjav, ki so bile že opravljene, ni bila dodeljena nobena ekonomska ugodnost.

| (96) | Organi nasprotujejo trditvi pritožnika, da so bili cenilci pristranski. Po njihovih navedbah so ti cenilci sodni izvedenci, o poštenosti katerih ni mogoče dvomiti. Poleg tega organi vrednotenja cenilcev, če bi ti gozdno zemljišče ocenili ugodno za zasebno stranko in ne v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah, ne bi sprejeli za namene menjave. |
| --- | --- |

(96)

Organi nasprotujejo trditvi pritožnika, da so bili cenilci pristranski. Po njihovih navedbah so ti cenilci sodni izvedenci, o poštenosti katerih ni mogoče dvomiti. Poleg tega organi vrednotenja cenilcev, če bi ti gozdno zemljišče ocenili ugodno za zasebno stranko in ne v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah, ne bi sprejeli za namene menjave.

| (97) | V zvezi s pritožnikovo trditvijo, da uradni statistični podatki o vrednostih/cenah poslov, ki so jih predložili organi, niso pravilni, organi navajajo, da je davčna utaja s prikrivanjem dejanske cene posla kaznivo dejanje po bolgarskem kazenskem zakoniku. |
| --- | --- |

(97)

V zvezi s pritožnikovo trditvijo, da uradni statistični podatki o vrednostih/cenah poslov, ki so jih predložili organi, niso pravilni, organi navajajo, da je davčna utaja s prikrivanjem dejanske cene posla kaznivo dejanje po bolgarskem kazenskem zakoniku.

| (98) | Nazadnje, bolgarski organi zanikajo pritožnikovo izjavo, da naj bi bila obtožnica zoper nekdanjega vodjo IAG dokaz obstoja državne pomoči v zvezi z menjavami. Po njihovem mnenju postopki zoper uradnike, ki so sodelovali v postopkih za menjavo gozdnih zemljišč v državni lasti, niso upoštevni za oceno obstoja pomoči v spornih poslih. |
| --- | --- |

(98)

Nazadnje, bolgarski organi zanikajo pritožnikovo izjavo, da naj bi bila obtožnica zoper nekdanjega vodjo IAG dokaz obstoja državne pomoči v zvezi z menjavami. Po njihovem mnenju postopki zoper uradnike, ki so sodelovali v postopkih za menjavo gozdnih zemljišč v državni lasti, niso upoštevni za oceno obstoja pomoči v spornih poslih.

5.3   PRIPOMBE BOLGARIJE V ZVEZI S PRIPOMBAMI, KI SO JIH PREDLOŽILE DRUGE TRETJE STRANI

5.3.1   Pripombe Bolgarije z dne 29. septembra 2011

| (99) | Bolgarski organi so z dopisom z dne 29. septembra 2011 odgovorili na pripombe, ki jih je na sklep o začetku postopka predložila družba All Seas. |
| --- | --- |

(99)

Bolgarski organi so z dopisom z dne 29. septembra 2011 odgovorili na pripombe, ki jih je na sklep o začetku postopka predložila družba All Seas.

| (100) | Družba All Seas je zamenjala skupaj 157,4 ha gozdnih zemljišč v zasebni lasti v občinah Teteven in Gaborovo v zameno za gozdna zemljišča v državni lasti s skupno površino približno 57,9 ha v občini Balčik (71). V tem okviru je bolgarski državi tudi plačala 138 781 BGN iz naslova splošnih stroškov. |
| --- | --- |

(100)

Družba All Seas je zamenjala skupaj 157,4 ha gozdnih zemljišč v zasebni lasti v občinah Teteven in Gaborovo v zameno za gozdna zemljišča v državni lasti s skupno površino približno 57,9 ha v občini Balčik (71). V tem okviru je bolgarski državi tudi plačala 138 781 BGN iz naslova splošnih stroškov.

| (101) | Gozdna zemljišča v državni lasti so bila ocenjena na administrativno ceno v višini 11,99 BGN/m2. Po informacijah, ki so na voljo bolgarskim organom, je povprečna tržna cena (ki je cena, o kateri se dogovorijo zasebne stranke pri nakupu in prodaji gozdnih zemljišč na poslovni podlagi na istem ali bližnjem območju v isti občini) v obdobju pregleda znašala 4,16 BGN/m2. Menjava med družbo All Seas in Republiko Bolgarijo je bila torej opravljena za plačilo in ni pomenila ekonomske ugodnosti v smislu člena 107 Pogodbe. |
| --- | --- |

(101)

Gozdna zemljišča v državni lasti so bila ocenjena na administrativno ceno v višini 11,99 BGN/m2. Po informacijah, ki so na voljo bolgarskim organom, je povprečna tržna cena (ki je cena, o kateri se dogovorijo zasebne stranke pri nakupu in prodaji gozdnih zemljišč na poslovni podlagi na istem ali bližnjem območju v isti občini) v obdobju pregleda znašala 4,16 BGN/m2. Menjava med družbo All Seas in Republiko Bolgarijo je bila torej opravljena za plačilo in ni pomenila ekonomske ugodnosti v smislu člena 107 Pogodbe.

| (102) | Bolgarski organi nadalje navajajo, da je družba All Seas zaprosila za spremembo namembnosti gozdnega zemljišča v skladu s členom 14 zakona o gozdovih in da je bolgarski svet ministrov prošnji ugodil v skladu s členom 14d(2) navedenega zakona (72). Kolikor je znano bolgarskim organom, ta sklep ni postal pravnomočen. Bolgarski organi se strinjajo z družbo All Seas, da država ni imela neposrednega vpliva na spremembe namembnosti zadevnega zemljišča (za katero ni obstajala karta rabe prostora) in da torej sprememba lastništva, ki izhaja iz menjave, ne more biti izraz skupnega namena strank pri menjavi, da izvedejo spremembo namembnosti zadevnega zemljišča. Po mnenju bolgarskih organov mora biti odločilni dejavnik pri oceni menjav to, ali je bilančna vrednost zamenjanega premoženja enaka. To pa je prav podlaga, na kateri je bolgarska vlada opravila te posle. Drug razlog, ki izključuje obstoj državne pomoči pri spremembi namembnosti zemljišča po menjavi, je dejstvo, da so upravne pristojbine enake za vse prosilce. |
| --- | --- |

(102)

Bolgarski organi nadalje navajajo, da je družba All Seas zaprosila za spremembo namembnosti gozdnega zemljišča v skladu s členom 14 zakona o gozdovih in da je bolgarski svet ministrov prošnji ugodil v skladu s členom 14d(2) navedenega zakona (72). Kolikor je znano bolgarskim organom, ta sklep ni postal pravnomočen. Bolgarski organi se strinjajo z družbo All Seas, da država ni imela neposrednega vpliva na spremembe namembnosti zadevnega zemljišča (za katero ni obstajala karta rabe prostora) in da torej sprememba lastništva, ki izhaja iz menjave, ne more biti izraz skupnega namena strank pri menjavi, da izvedejo spremembo namembnosti zadevnega zemljišča. Po mnenju bolgarskih organov mora biti odločilni dejavnik pri oceni menjav to, ali je bilančna vrednost zamenjanega premoženja enaka. To pa je prav podlaga, na kateri je bolgarska vlada opravila te posle. Drug razlog, ki izključuje obstoj državne pomoči pri spremembi namembnosti zemljišča po menjavi, je dejstvo, da so upravne pristojbine enake za vse prosilce.

| (103) | Bolgarski organi nadalje navajajo, da družba All Seas ni niti pridobivala lesa na zemljiščih, ki jih je pridobila z menjavo, niti se ni ukvarjala s trgovino z lesom s teh zemljišč znotraj Unije. Poleg tega družba All Seas ne ponuja turističnih storitev, kot je določeno v zakonu o turizmu, niti ni gradbeno podjetje v smislu zakona o zbornici za gradbeništvo. |
| --- | --- |

(103)

Bolgarski organi nadalje navajajo, da družba All Seas ni niti pridobivala lesa na zemljiščih, ki jih je pridobila z menjavo, niti se ni ukvarjala s trgovino z lesom s teh zemljišč znotraj Unije. Poleg tega družba All Seas ne ponuja turističnih storitev, kot je določeno v zakonu o turizmu, niti ni gradbeno podjetje v smislu zakona o zbornici za gradbeništvo.

5.3.2   Pripombe Bolgarije z dne 4. novembra 2011

| (104) | Bolgarski organi so z dopisom z dne 4. novembra 2011 odgovorili na pripombe naslednjih tretjih strani: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD in Simeon Stoev Mirov. |
| --- | --- |

(104)

Bolgarski organi so z dopisom z dne 4. novembra 2011 odgovorili na pripombe naslednjih tretjih strani: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD in Simeon Stoev Mirov.

| (105) | Kar zadeva posle menjave, opravljene z družbami Elkabel, LM Impex in Foros Development, so bolgarski organi navedli, da niso krili nobene razlike v cenah in da so v zadevnih primerih od zasebnih strank prejeli dodatno plačilo splošnih stroškov. Poleg tega so navedene stranke plačale vse lokalne dajatve. Nazadnje, nobena od treh družb ni zaprosila za spremembo namembnosti pridobljenega gozdnega zemljišča. |
| --- | --- |

(105)

Kar zadeva posle menjave, opravljene z družbami Elkabel, LM Impex in Foros Development, so bolgarski organi navedli, da niso krili nobene razlike v cenah in da so v zadevnih primerih od zasebnih strank prejeli dodatno plačilo splošnih stroškov. Poleg tega so navedene stranke plačale vse lokalne dajatve. Nazadnje, nobena od treh družb ni zaprosila za spremembo namembnosti pridobljenega gozdnega zemljišča.

| (106) | Bolgarski organi nadalje navajajo, da v nekaterih občinah, kjer so bila zamenjana zemljišča, niso bili sklenjeni nobeni v celoti zasebni posli, zato ni bilo mogoče določiti tržne cene zamenjanih zemljišč ali ugotoviti, ali je bila dodeljena ekonomska ugodnost. |
| --- | --- |

(106)

Bolgarski organi nadalje navajajo, da v nekaterih občinah, kjer so bila zamenjana zemljišča, niso bili sklenjeni nobeni v celoti zasebni posli, zato ni bilo mogoče določiti tržne cene zamenjanih zemljišč ali ugotoviti, ali je bila dodeljena ekonomska ugodnost.

| (107) | Bolgarski organi navajajo tudi, da niti družba Elkabel niti družba LM Impex nista izvoznici lesa ali registrirani kot gradbeno ali turistično podjetje na podlagi bolgarske zakonodaje. |
| --- | --- |

(107)

Bolgarski organi navajajo tudi, da niti družba Elkabel niti družba LM Impex nista izvoznici lesa ali registrirani kot gradbeno ali turistično podjetje na podlagi bolgarske zakonodaje.

| (108) | Kar zadeva fizično osebo Simeona Stoeva Mirova, ki je 5,6 dekarja zasebnih gozdnih zemljišč v Rakitovem, ocenjenih na 3 436 BGN, zamenjal za 5 dekarjev gozdnih zemljišč v javni lasti v Burgasu (vas Krajmorje), ocenjenih na 1 308 BGN, bolgarski organi menijo, da bi morala ta menjava spadati pod uredbo de minimis. |
| --- | --- |

(108)

Kar zadeva fizično osebo Simeona Stoeva Mirova, ki je 5,6 dekarja zasebnih gozdnih zemljišč v Rakitovem, ocenjenih na 3 436 BGN, zamenjal za 5 dekarjev gozdnih zemljišč v javni lasti v Burgasu (vas Krajmorje), ocenjenih na 1 308 BGN, bolgarski organi menijo, da bi morala ta menjava spadati pod uredbo de minimis.

| (109) | Iz teh razlogov bolgarski organi trdijo, da menjave z zgoraj navedenimi zasebnimi strankami po njihovem mnenju ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(109)

Iz teh razlogov bolgarski organi trdijo, da menjave z zgoraj navedenimi zasebnimi strankami po njihovem mnenju ne pomenijo državne pomoči.

5.3.3   Pripombe Bolgarije z dne 16. decembra 2011

| (110) | Bolgarski organi so z dopisom z dne 16. decembra 2011 odgovorili na pripombe naslednjih tretjih strani: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD in Jivka Blagoeva. |
| --- | --- |

(110)

Bolgarski organi so z dopisom z dne 16. decembra 2011 odgovorili na pripombe naslednjih tretjih strani: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD in Jivka Blagoeva.

| (111) | Kar zadeva posle menjave z družbami V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren in Liteks Komerst, so bolgarski organi pojasnili, da niso krili nobene razlike v cenah in da so v zadevnih primerih od zasebnih strank prejeli dodatno plačilo splošnih stroškov. Poleg tega so navedene stranke plačale vse lokalne dajatve. Nazadnje, družbe V-G-N Confort, Ecobalkani in Liteks Komers niso zaprosile za spremembo namembnosti pridobljenih gozdnih zemljišč v državni lasti. |
| --- | --- |

(111)

Kar zadeva posle menjave z družbami V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren in Liteks Komerst, so bolgarski organi pojasnili, da niso krili nobene razlike v cenah in da so v zadevnih primerih od zasebnih strank prejeli dodatno plačilo splošnih stroškov. Poleg tega so navedene stranke plačale vse lokalne dajatve. Nazadnje, družbe V-G-N Confort, Ecobalkani in Liteks Komers niso zaprosile za spremembo namembnosti pridobljenih gozdnih zemljišč v državni lasti.

| (112) | Bolgarski organi nadalje navajajo, da v nekaterih občinah, kjer so bila zamenjana zemljišča, niso bili sklenjeni nobeni v celoti zasebni posli, tako da ni mogoče določiti tržne cene zadevnih zemljišč in neizpodbitno ugotoviti, ali je bila zgoraj navedenim zasebnim strankam dodeljena ekonomska ugodnost. V primeru družbe Izgrev 5 je bila administrativna cena zamenjanega gozdnega zemljišča v javni lasti nekoliko višja od tržne cene, dosežene pri podobnih zasebnih poslih, zato po mnenju bolgarskih organov ni bila dodeljena nobena ugodnost. Enako sklepanje naj bi veljalo za posel z družbo Liteks Komers, pri katerem so bile po navedbah bolgarskih organov administrativne cene štirikrat višje od tržnih cen za gozdna zemljišča v javni lasti. |
| --- | --- |

(112)

Bolgarski organi nadalje navajajo, da v nekaterih občinah, kjer so bila zamenjana zemljišča, niso bili sklenjeni nobeni v celoti zasebni posli, tako da ni mogoče določiti tržne cene zadevnih zemljišč in neizpodbitno ugotoviti, ali je bila zgoraj navedenim zasebnim strankam dodeljena ekonomska ugodnost. V primeru družbe Izgrev 5 je bila administrativna cena zamenjanega gozdnega zemljišča v javni lasti nekoliko višja od tržne cene, dosežene pri podobnih zasebnih poslih, zato po mnenju bolgarskih organov ni bila dodeljena nobena ugodnost. Enako sklepanje naj bi veljalo za posel z družbo Liteks Komers, pri katerem so bile po navedbah bolgarskih organov administrativne cene štirikrat višje od tržnih cen za gozdna zemljišča v javni lasti.

| (113) | Nazadnje, bolgarski organi navajajo, da nobena od zgoraj navedenih zasebnih strank ni izvoznica lesa ali registrirana kot gradbeno ali turistično podjetje na podlagi bolgarske zakonodaje, tako da posli menjave, sklenjeni z njimi, ne vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(113)

Nazadnje, bolgarski organi navajajo, da nobena od zgoraj navedenih zasebnih strank ni izvoznica lesa ali registrirana kot gradbeno ali turistično podjetje na podlagi bolgarske zakonodaje, tako da posli menjave, sklenjeni z njimi, ne vplivajo na trgovino med državami članicami.

| (114) | Posel menjave s fizično osebo Jivko Blagoevo je vključeval menjavo 1,9036 ha zasebnih gozdnih zemljišč v občini Teteven, ocenjenih na 16 091 BGN, v zameno za 0,3001 ha gozdnih zemljišč v javni lasti na območju Predela v občini Razlog, ocenjenih na 24 216 BGN. Bolgarska država ni krila razlike v ceni, vse splošne stroške in lokalne dajatve je plačala Jivka Blagoeva, novi lastnik pa ni zaprosil za spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča. Po mnenju bolgarskih organov bi morala ta menjava spadati pod uredbo de minimis. |
| --- | --- |

(114)

Posel menjave s fizično osebo Jivko Blagoevo je vključeval menjavo 1,9036 ha zasebnih gozdnih zemljišč v občini Teteven, ocenjenih na 16 091 BGN, v zameno za 0,3001 ha gozdnih zemljišč v javni lasti na območju Predela v občini Razlog, ocenjenih na 24 216 BGN. Bolgarska država ni krila razlike v ceni, vse splošne stroške in lokalne dajatve je plačala Jivka Blagoeva, novi lastnik pa ni zaprosil za spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča. Po mnenju bolgarskih organov bi morala ta menjava spadati pod uredbo de minimis.

| (115) | Bolgarski organi zato menijo, da posli menjave, sklenjeni z zgoraj navedenimi zasebnimi strankami, ne vključujejo državne pomoči. |
| --- | --- |

(115)

Bolgarski organi zato menijo, da posli menjave, sklenjeni z zgoraj navedenimi zasebnimi strankami, ne vključujejo državne pomoči.

5.3.4   Pripombe Bolgarije z dne 25. aprila 2012

| (116) | Bolgarski organi so z dopisom z dne 25. aprila 2012 odgovorili na pripombe naslednjih tretjih strani: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Javor Iliev Hajtov, Valentina Angelova Hajtova, Georgi Aleksandrov Babev, Marjeta Tihomirova Damjanova, Elizabet Petkova Mihajlova, Svetoslav Petkov Mihajlov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD in BOIL OOD. |
| --- | --- |

(116)

Bolgarski organi so z dopisom z dne 25. aprila 2012 odgovorili na pripombe naslednjih tretjih strani: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Javor Iliev Hajtov, Valentina Angelova Hajtova, Georgi Aleksandrov Babev, Marjeta Tihomirova Damjanova, Elizabet Petkova Mihajlova, Svetoslav Petkov Mihajlov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD in BOIL OOD.

| (117) | Bolgarski organi podpirajo pripombe, ki so jih predložile te fizične osebe in družbe, ki so bile stranke poslov menjave, sklenjenih v obdobju pregleda, tj. da menjave ne vključujejo državne pomoči, ampak pomenijo posle, opravljene pod ugodnimi pogoji za državo in po cenah, ki niso nižje od tržnih cen za podobne nepremičnine. Poleg tega bolgarski organi podpirajo stališče zgoraj navedenih zasebnih strank, da so bili posli menjave opravljeni v skladu z veljavno bolgarsko zakonodajo: uredbo o osnovnih cenah in zakonom o gozdovih. Nazadnje, za nekatere od teh poslov bi bilo treba šteti, da spadajo pod uredbo de minimis. |
| --- | --- |

(117)

Bolgarski organi podpirajo pripombe, ki so jih predložile te fizične osebe in družbe, ki so bile stranke poslov menjave, sklenjenih v obdobju pregleda, tj. da menjave ne vključujejo državne pomoči, ampak pomenijo posle, opravljene pod ugodnimi pogoji za državo in po cenah, ki niso nižje od tržnih cen za podobne nepremičnine. Poleg tega bolgarski organi podpirajo stališče zgoraj navedenih zasebnih strank, da so bili posli menjave opravljeni v skladu z veljavno bolgarsko zakonodajo: uredbo o osnovnih cenah in zakonom o gozdovih. Nazadnje, za nekatere od teh poslov bi bilo treba šteti, da spadajo pod uredbo de minimis.

5.4   ODGOVORI BOLGARIJE NA ZAHTEVE KOMISIJE ZA INFORMACIJE, POSLANE MED FORMALNIM POSTOPKOM PREISKAVE

| (118) | Bolgarski organi so v naknadno predloženih dokumentih v odgovor na zahteve za informacije navedli tržne cene – za gozdna zemljišča v zasebni lasti in gozdna zemljišča v javni lasti – za vse posle menjave, opravljene v obdobju pregleda (73). |
| --- | --- |

(118)

Bolgarski organi so v naknadno predloženih dokumentih v odgovor na zahteve za informacije navedli tržne cene – za gozdna zemljišča v zasebni lasti in gozdna zemljišča v javni lasti – za vse posle menjave, opravljene v obdobju pregleda (73).

| (119) | Vendar so bolgarski organi v dopisu z dne 19. novembra 2013 (74) navedli, da obstaja nekaj težav v zvezi z zanesljivostjo predloženih podatkov. Zlasti so za namene formule iz uvodne izjave 44 zagotovili poštene tržne cene za 82 zemljišč (60 v javni in 22 v zasebni lasti), na katera so se nanašali sporni posli menjave. Za preostala zemljišča so zagotovili tržne vrednosti po najboljših prizadevanjih in navedli, da ni nujno, da predstavljajo poštene tržne vrednosti. Za preostala zadevna zemljišča v javni lasti so pojasnili, da so cene, ki so jih navedli kot tržne cene, dejansko povprečje cen za različne vrste poslov z gozdovi. Zato ni nujno, da pomenijo pošteno tržno vrednost, ker niso enake povprečnim cenam popolnoma podobnih poslov. |
| --- | --- |

(119)

Vendar so bolgarski organi v dopisu z dne 19. novembra 2013 (74) navedli, da obstaja nekaj težav v zvezi z zanesljivostjo predloženih podatkov. Zlasti so za namene formule iz uvodne izjave 44 zagotovili poštene tržne cene za 82 zemljišč (60 v javni in 22 v zasebni lasti), na katera so se nanašali sporni posli menjave. Za preostala zemljišča so zagotovili tržne vrednosti po najboljših prizadevanjih in navedli, da ni nujno, da predstavljajo poštene tržne vrednosti. Za preostala zadevna zemljišča v javni lasti so pojasnili, da so cene, ki so jih navedli kot tržne cene, dejansko povprečje cen za različne vrste poslov z gozdovi. Zato ni nujno, da pomenijo pošteno tržno vrednost, ker niso enake povprečnim cenam popolnoma podobnih poslov.

| (120) | Podobno so bolgarski organi za preostala zemljišča v zasebni lasti, ki jih neodvisni izvedenec še ni ovrednotil, navedli, da so bile v nekaterih primerih cene, navedene v prodajnih potrdilih, ki so jih organi uporabili kot merilo za zagotovljene tržne vrednosti teh zemljišč, blizu ali enake tako imenovanim davčnim vrednostim. Davčna vrednost zemljišča ni njegova tržna vrednost, ampak minimalna cena, ki jo je treba plačati v nepremičninskih poslih, to pomeni, da bi bila tržna vrednost zadevnega zemljišča načeloma višja. |
| --- | --- |

(120)

Podobno so bolgarski organi za preostala zemljišča v zasebni lasti, ki jih neodvisni izvedenec še ni ovrednotil, navedli, da so bile v nekaterih primerih cene, navedene v prodajnih potrdilih, ki so jih organi uporabili kot merilo za zagotovljene tržne vrednosti teh zemljišč, blizu ali enake tako imenovanim davčnim vrednostim. Davčna vrednost zemljišča ni njegova tržna vrednost, ampak minimalna cena, ki jo je treba plačati v nepremičninskih poslih, to pomeni, da bi bila tržna vrednost zadevnega zemljišča načeloma višja.

| (121) | Ne glede na navedeno so bolgarski organi poudarili, da so podatki, ki so jih predložili o tržnih cenah, najboljše ocene, ki jih lahko dobijo, ker: (i) v Bolgariji ni posebnih pravil za določanje tržnih cen gozdnih zemljišč na podlagi vrednotenja, (ii) bi bilo potrebnega veliko časa, da bi neodvisni cenilec opravil vrednotenje, s katerim bi ugotovil, kakšne bi bile tržne cene v času menjave, in (iii) bi bilo tako vrednotenje zelo drago. Poleg tega so bolgarski organi navedli, da so cene, ki so jih zagotovili, vsekakor bližje poštenim tržnim cenam, kot bi bile administrativnim cenam. |
| --- | --- |

(121)

Ne glede na navedeno so bolgarski organi poudarili, da so podatki, ki so jih predložili o tržnih cenah, najboljše ocene, ki jih lahko dobijo, ker: (i) v Bolgariji ni posebnih pravil za določanje tržnih cen gozdnih zemljišč na podlagi vrednotenja, (ii) bi bilo potrebnega veliko časa, da bi neodvisni cenilec opravil vrednotenje, s katerim bi ugotovil, kakšne bi bile tržne cene v času menjave, in (iii) bi bilo tako vrednotenje zelo drago. Poleg tega so bolgarski organi navedli, da so cene, ki so jih zagotovili, vsekakor bližje poštenim tržnim cenam, kot bi bile administrativnim cenam.

| (122) | Nazadnje, bolgarski organi so na vzorcu 25 poslov menjave zagotovili informacije o dejansko uporabljenih administrativnih cenah in hipotetičnih administrativnih cenah, ki bi izhajale iz uporabe koeficientov iz posodobitve uredbe o osnovnih cenah iz leta 2010. Zagotovljeni vzorec je obsegal 25 poslov, ki so bili večinoma opravljeni leta 2009 ali leta 2008 (samo 6 poslov je bilo opravljenih leta 2007). Te informacije je zahtevala Komisija, da bi preverila, ali bi bil sistem administrativnih cen – če bi bile ustrezno posodobljene – ustrezen za izražanje tržnih cen za gozdna zemljišča na podlagi cene, ki je čim bližje tržni vrednosti in bi v vsakem primeru privedla do nje, kot se zahteva s sodno prakso. |
| --- | --- |

(122)

Nazadnje, bolgarski organi so na vzorcu 25 poslov menjave zagotovili informacije o dejansko uporabljenih administrativnih cenah in hipotetičnih administrativnih cenah, ki bi izhajale iz uporabe koeficientov iz posodobitve uredbe o osnovnih cenah iz leta 2010. Zagotovljeni vzorec je obsegal 25 poslov, ki so bili večinoma opravljeni leta 2009 ali leta 2008 (samo 6 poslov je bilo opravljenih leta 2007). Te informacije je zahtevala Komisija, da bi preverila, ali bi bil sistem administrativnih cen – če bi bile ustrezno posodobljene – ustrezen za izražanje tržnih cen za gozdna zemljišča na podlagi cene, ki je čim bližje tržni vrednosti in bi v vsakem primeru privedla do nje, kot se zahteva s sodno prakso.

6.   OCENA UKREPA

6.1   OBSTOJ POMOČI

| (123) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(123)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (124) | Da bi bil ukrep opredeljen kot pomoč v smislu člena 107(1), morajo biti torej izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep mora biti mogoče pripisati državi in se mora financirati iz državnih sredstev; (ii) z njim mora biti prejemniku podeljena ugodnost; (iii) ta ugodnost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati konkurenco ali bi jo lahko izkrivljal in lahko vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(124)

Da bi bil ukrep opredeljen kot pomoč v smislu člena 107(1), morajo biti torej izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep mora biti mogoče pripisati državi in se mora financirati iz državnih sredstev; (ii) z njim mora biti prejemniku podeljena ugodnost; (iii) ta ugodnost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati konkurenco ali bi jo lahko izkrivljal in lahko vpliva na trgovino med državami članicami.

| (125) | Vendar je treba v tej zadevi predhodno tudi ugotoviti, ali so morebitni upravičenci do poslov menjave podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. Glede na besedilo navedene določbe se namreč pravila o državni pomoči uporabljajo le, če je prejemnik pomoči podjetje. |
| --- | --- |

(125)

Vendar je treba v tej zadevi predhodno tudi ugotoviti, ali so morebitni upravičenci do poslov menjave podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. Glede na besedilo navedene določbe se namreč pravila o državni pomoči uporabljajo le, če je prejemnik pomoči podjetje.

| (126) | Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) opredeljuje „podjetje“ za namene člena 107(1) Pogodbe kot vsak subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegovo pravno obliko ali način financiranja (75). V skladu s Sodiščem je gospodarska dejavnost vsaka dejavnost, v okviru katere se na trgu ponujajo blago in storitve (76). Razvrstitev subjekta med podjetja je torej vedno odvisna od posamezne dejavnosti. Subjekt, ki opravlja gospodarske in negospodarske dejavnosti, se obravnava kot podjetje le v povezavi z gospodarskimi dejavnostmi. Za podjetje ni nujno, da je pravna oseba; fizične osebe se lahko prav tako štejejo za podjetja v okviru državne pomoči, če opravljajo gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(126)

Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) opredeljuje „podjetje“ za namene člena 107(1) Pogodbe kot vsak subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegovo pravno obliko ali način financiranja (75). V skladu s Sodiščem je gospodarska dejavnost vsaka dejavnost, v okviru katere se na trgu ponujajo blago in storitve (76). Razvrstitev subjekta med podjetja je torej vedno odvisna od posamezne dejavnosti. Subjekt, ki opravlja gospodarske in negospodarske dejavnosti, se obravnava kot podjetje le v povezavi z gospodarskimi dejavnostmi. Za podjetje ni nujno, da je pravna oseba; fizične osebe se lahko prav tako štejejo za podjetja v okviru državne pomoči, če opravljajo gospodarsko dejavnost.

| (127) | Ob upoštevanju navedenega je treba dodati, da nekateri upravičenci do spornih poslov menjave niso nikoli opravljali gospodarskih dejavnosti z zamenjanimi gozdnimi zemljišči v obdobju pregleda, niti jih ne opravljajo zdaj. Navedenih upravičencev torej ni mogoče šteti za podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe, tako da se šteje, da v poslih menjave, ki so jih sklenili z bolgarsko državo, ni obstajala nobena državna pomoč. |
| --- | --- |

(127)

Ob upoštevanju navedenega je treba dodati, da nekateri upravičenci do spornih poslov menjave niso nikoli opravljali gospodarskih dejavnosti z zamenjanimi gozdnimi zemljišči v obdobju pregleda, niti jih ne opravljajo zdaj. Navedenih upravičencev torej ni mogoče šteti za podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe, tako da se šteje, da v poslih menjave, ki so jih sklenili z bolgarsko državo, ni obstajala nobena državna pomoč.

| (128) | Zato se preostali del tega sklepa nanaša samo na tiste upravičence do spornih poslov menjave, ki so podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(128)

Zato se preostali del tega sklepa nanaša samo na tiste upravičence do spornih poslov menjave, ki so podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.1.1   Neločljiva povezava med menjavami in spremembo namembnosti zemljišča

| (129) | Prvi dvom, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, je bil, ali je med posli menjave in spremembo namembnosti zamenjanih zemljišč, ki so jih prejeli upravičenci, obstajala neločljiva povezava. To je pomembno, kajti če se ugotovi obstoj take povezave, bo to vplivalo na oceno Komisije glede tega, ali posli menjave vodijo do ekonomske ugodnosti in kako bi bilo treba to ugodnost količinsko opredeliti. Neločljiva povezava pomeni, da je bil namen strank posla menjave, preden je bil navedeni posel končan, da se po menjavi namembnost zemljišča v javni lasti spremeni iz gozdnega v zazidljivo zemljišče. Torej, če naj bi administrativne cene, izračunane za posel menjave na podlagi uredbe o osnovnih cenah, temeljile na menjavi dveh gozdnih zemljišč, bi lahko poznejša sprememba namembnosti zemljišča v javni lasti, če je bila predvidena že od samega začetka, privedla do prenizke ocene prejetega zemljišča, če se upošteva njegova predvidena prihodnja uporaba kot zazidljivega zemljišča. |
| --- | --- |

(129)

Prvi dvom, ki ga je Komisija izrazila v sklepu o začetku postopka, je bil, ali je med posli menjave in spremembo namembnosti zamenjanih zemljišč, ki so jih prejeli upravičenci, obstajala neločljiva povezava. To je pomembno, kajti če se ugotovi obstoj take povezave, bo to vplivalo na oceno Komisije glede tega, ali posli menjave vodijo do ekonomske ugodnosti in kako bi bilo treba to ugodnost količinsko opredeliti. Neločljiva povezava pomeni, da je bil namen strank posla menjave, preden je bil navedeni posel končan, da se po menjavi namembnost zemljišča v javni lasti spremeni iz gozdnega v zazidljivo zemljišče. Torej, če naj bi administrativne cene, izračunane za posel menjave na podlagi uredbe o osnovnih cenah, temeljile na menjavi dveh gozdnih zemljišč, bi lahko poznejša sprememba namembnosti zemljišča v javni lasti, če je bila predvidena že od samega začetka, privedla do prenizke ocene prejetega zemljišča, če se upošteva njegova predvidena prihodnja uporaba kot zazidljivega zemljišča.

| (130) | Po mnenju Komisije naj bi bilo dejstvo, da je spornim poslom menjave vedno – ali vsaj v večini primerov – sledila (odobrena) zahteva za spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča, ki ga je prejel upravičenec, v zazidljivo zemljišče, objektiven znak, da so stranke navedenih poslov menjave že od začetka nameravale po menjavi spremeniti namembnost zemljišča v javni lasti. |
| --- | --- |

(130)

Po mnenju Komisije naj bi bilo dejstvo, da je spornim poslom menjave vedno – ali vsaj v večini primerov – sledila (odobrena) zahteva za spremembo namembnosti zamenjanega gozdnega zemljišča, ki ga je prejel upravičenec, v zazidljivo zemljišče, objektiven znak, da so stranke navedenih poslov menjave že od začetka nameravale po menjavi spremeniti namembnost zemljišča v javni lasti.

| (131) | Statistični podatki, ki so jih bolgarski organi predložili v odgovor na sklep o začetku postopka in ki potrjujejo podatke iz uvodne izjave 38, kažejo, da je bilo v zvezi s 132 posli menjave, ki so bili opravljeni v obdobju pregleda, vloženih 24 zahtev za spremembo namembnosti zemljišča v zazidljivo zemljišče (kar pomeni 18,2 % vseh menjav) in da je bila zahtevana sprememba odobrena v 15 primerih (kar pomeni 11,4 % vseh menjav). Komisija na podlagi navedenih podatkov ugotavlja, da v večini primerov menjavam ni sledila zahteva za spremembo namembnosti zemljišča. |
| --- | --- |

(131)

Statistični podatki, ki so jih bolgarski organi predložili v odgovor na sklep o začetku postopka in ki potrjujejo podatke iz uvodne izjave 38, kažejo, da je bilo v zvezi s 132 posli menjave, ki so bili opravljeni v obdobju pregleda, vloženih 24 zahtev za spremembo namembnosti zemljišča v zazidljivo zemljišče (kar pomeni 18,2 % vseh menjav) in da je bila zahtevana sprememba odobrena v 15 primerih (kar pomeni 11,4 % vseh menjav). Komisija na podlagi navedenih podatkov ugotavlja, da v večini primerov menjavam ni sledila zahteva za spremembo namembnosti zemljišča.

| (132) | Komisija vsekakor ugotavlja, da sta v bolgarski zakonodaji predvidena dva ločena postopka za menjave in spremembo namembnosti zemljišča ter da sta za ta postopka pristojna dva ločena državna organa, ki delujeta neodvisno drug od drugega. To je dodaten znak, da v tem primeru ni neločljive povezave med posli menjave in spremembo namembnosti zemljišča. |
| --- | --- |

(132)

Komisija vsekakor ugotavlja, da sta v bolgarski zakonodaji predvidena dva ločena postopka za menjave in spremembo namembnosti zemljišča ter da sta za ta postopka pristojna dva ločena državna organa, ki delujeta neodvisno drug od drugega. To je dodaten znak, da v tem primeru ni neločljive povezave med posli menjave in spremembo namembnosti zemljišča.

| (133) | Ker ni bilo dokazano, da med posli menjave in spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča, ki ga je prejel upravičenec, obstaja neločljiva povezava, bo Komisija vsakega od navedenih poslov proučila posebej, da bi ugotovila obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(133)

Ker ni bilo dokazano, da med posli menjave in spremembo namembnosti zamenjanega zemljišča, ki ga je prejel upravičenec, obstaja neločljiva povezava, bo Komisija vsakega od navedenih poslov proučila posebej, da bi ugotovila obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.1.2   Obstoj pomoči pri spremembi namembnosti zemljišča

| (134) | Določitev uporabe zemljišča je pravni nadzor javnih organov nad uporabo in intenzivnostjo razvoja zemljišča. Če javni organ odobri spremembo namembnosti zemljišča, izvaja regulativno dejavnost in ne deluje kot gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(134)

Določitev uporabe zemljišča je pravni nadzor javnih organov nad uporabo in intenzivnostjo razvoja zemljišča. Če javni organ odobri spremembo namembnosti zemljišča, izvaja regulativno dejavnost in ne deluje kot gospodarski subjekt.

| (135) | Za državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe se štejejo samo ugodnosti, ki se dodelijo neposredno ali posredno iz državnih sredstev. V skladu s sodno prakso Sodišča (77) razlikovanje, vzpostavljeno v tej določbi, med „pomočjo, ki jo dodeli država“, in pomočjo „iz državnih sredstev“ ne pomeni, da vse ugodnosti, ki jih dodeli država, ne glede na to, ali izhajajo iz državnih sredstev ali ne, pomenijo pomoč. Namen tega razlikovanja je le, da se v to opredelitev vključijo ugodnosti, ki jih država dodeli neposredno, in ugodnosti, ki se dodelijo prek javnega ali zasebnega subjekta, ki ga določi ali ustanovi država. |
| --- | --- |

(135)

Za državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe se štejejo samo ugodnosti, ki se dodelijo neposredno ali posredno iz državnih sredstev. V skladu s sodno prakso Sodišča (77) razlikovanje, vzpostavljeno v tej določbi, med „pomočjo, ki jo dodeli država“, in pomočjo „iz državnih sredstev“ ne pomeni, da vse ugodnosti, ki jih dodeli država, ne glede na to, ali izhajajo iz državnih sredstev ali ne, pomenijo pomoč. Namen tega razlikovanja je le, da se v to opredelitev vključijo ugodnosti, ki jih država dodeli neposredno, in ugodnosti, ki se dodelijo prek javnega ali zasebnega subjekta, ki ga določi ali ustanovi država.

| (136) | Čeprav lahko sprememba namembnosti določenega zemljišča iz gozdnega v zazidljivo, ki jo odobri javni organ, povzroči povišanje tržne vrednosti navedenega zemljišča, ta odobritev ne vključuje prenosa državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe: izvajanje te regulativne naloge ne privede do pozitivnega prenosa sredstev na prejemnika navedene odobritve, niti ne vključuje odpovedi državnim sredstvom, ker državi pri izvajanju te regulativne naloge uspešnim prosilcem ni treba zaračunati pristojbine, v kateri je zajeta celotna gospodarska vrednost, ki jo pridobijo s to odobritvijo (78). |
| --- | --- |

(136)

Čeprav lahko sprememba namembnosti določenega zemljišča iz gozdnega v zazidljivo, ki jo odobri javni organ, povzroči povišanje tržne vrednosti navedenega zemljišča, ta odobritev ne vključuje prenosa državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe: izvajanje te regulativne naloge ne privede do pozitivnega prenosa sredstev na prejemnika navedene odobritve, niti ne vključuje odpovedi državnim sredstvom, ker državi pri izvajanju te regulativne naloge uspešnim prosilcem ni treba zaračunati pristojbine, v kateri je zajeta celotna gospodarska vrednost, ki jo pridobijo s to odobritvijo (78).

| (137) | Odločitev javnega organa o spremembi namembnosti določenega zemljišča torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(137)

Odločitev javnega organa o spremembi namembnosti določenega zemljišča torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

6.1.3   Obstoj pomoči pri poslih menjave

| (138) | V skladu z ustaljeno sodno prakso (79) lahko prodaja zemljišč ali zgradb podjetju ali posamezniku, ki opravlja gospodarsko dejavnost, s strani javnih organov povzroči ekonomsko ugodnost in torej pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, zlasti če ni opravljena po tržni vrednosti, tj. po ceni, ki bi jo verjetno določil zasebni vlagatelj v običajnih konkurenčnih razmerah. Enako velja za posel menjave, pri katerem je vrednost zemljišča v javni lasti, prejetega od države, višja od vrednosti zemljišča v zasebni lasti, prepuščenega državi. |
| --- | --- |

(138)

V skladu z ustaljeno sodno prakso (79) lahko prodaja zemljišč ali zgradb podjetju ali posamezniku, ki opravlja gospodarsko dejavnost, s strani javnih organov povzroči ekonomsko ugodnost in torej pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, zlasti če ni opravljena po tržni vrednosti, tj. po ceni, ki bi jo verjetno določil zasebni vlagatelj v običajnih konkurenčnih razmerah. Enako velja za posel menjave, pri katerem je vrednost zemljišča v javni lasti, prejetega od države, višja od vrednosti zemljišča v zasebni lasti, prepuščenega državi.

| (139) | Vendar bo Komisija pred proučitvijo, ali posli menjave vodijo do ekonomske ugodnosti, proučila, ali so za ugotovitev državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe izpolnjeni preostali pogoji iz uvodne izjave 124. |
| --- | --- |

(139)

Vendar bo Komisija pred proučitvijo, ali posli menjave vodijo do ekonomske ugodnosti, proučila, ali so za ugotovitev državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe izpolnjeni preostali pogoji iz uvodne izjave 124.

| (140) | Prvič, kar zadeva odgovornost za ukrep, posli menjave spadajo v pristojnost ministra za kmetijstvo in prehrano ali sveta ministrov (odvisno od velikosti zemljišča, ki bo zamenjano) in IAG, ki so vsi državni organi. Če posel menjave privede do menjave gozdnega zemljišča v javni lasti višje vrednosti za odstopljeno gozdno zemljišče v zasebni lasti, povzroči prenos državnih sredstev, ker se bolgarska država odpove nekaterim prihodkom, ki bi jih lahko pridobila, če bi pri izvedbi tega posla ravnala v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(140)

Prvič, kar zadeva odgovornost za ukrep, posli menjave spadajo v pristojnost ministra za kmetijstvo in prehrano ali sveta ministrov (odvisno od velikosti zemljišča, ki bo zamenjano) in IAG, ki so vsi državni organi. Če posel menjave privede do menjave gozdnega zemljišča v javni lasti višje vrednosti za odstopljeno gozdno zemljišče v zasebni lasti, povzroči prenos državnih sredstev, ker se bolgarska država odpove nekaterim prihodkom, ki bi jih lahko pridobila, če bi pri izvedbi tega posla ravnala v skladu s tržnimi pogoji.

| (141) | Drugič, posli menjave so selektivni, ker prinašajo koristi samo tistim lastnikom zemljišč, ki so svoja zasebna gozdna zemljišča zamenjali z gozdnimi zemljišči v javni lasti. |
| --- | --- |

(141)

Drugič, posli menjave so selektivni, ker prinašajo koristi samo tistim lastnikom zemljišč, ki so svoja zasebna gozdna zemljišča zamenjali z gozdnimi zemljišči v javni lasti.

| (142) | Tretjič, posli menjave izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami. Če so upravičenci do menjav podjetja, ki na določenem trgu ponujajo blago in storitve, kakršna koli finančna korist, ki izhaja iz menjav, okrepi njihov položaj v primerjavi z drugimi podjetji, ki z istim blagom in storitvami konkurirajo v trgovini znotraj Unije (80). Vrsta upravičencev (81) do poslov menjave ima namreč v bolgarskem poslovnem registru kot gospodarski sektor, v katerem delujejo, med drugim navedene nepremičnine, turizem, gostinske dejavnosti in pogozdovanje. Ti sektorji so odprti za konkurenco na ravni Unije. To dokazujejo informacije iz istega registra, v katerem ima več upravičencev (82) do poslov menjave kot gospodarski sektor, v katerem delujejo, navedeno trgovino ali (mednarodne) trgovinske dejavnosti. Kar zadeva trditev bolgarskih organov, da morajo biti družbe, da bi bile dejavne v sektorju turizma ali gradbeništva, vpisane v posebne registre in da to ne velja za večino družb, ki so bile udeležene v poslih menjave, Komisija ugotavlja, da je pojem „podjetje“ v členu 107(1) Pogodbe objektiven pojem, tako da je treba na vprašanje, ali podjetja ponujajo blago in storitve na določenem trgu ter torej konkurirajo z drugimi podjetji in so vključena v trgovino znotraj Unije, odgovoriti ob upoštevanju dejavnosti, ki jih ta podjetja dejansko opravljajo, in ne tega, ali so izpolnila nekatere nacionalne pravne formalnosti. |
| --- | --- |

(142)

Tretjič, posli menjave izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami. Če so upravičenci do menjav podjetja, ki na določenem trgu ponujajo blago in storitve, kakršna koli finančna korist, ki izhaja iz menjav, okrepi njihov položaj v primerjavi z drugimi podjetji, ki z istim blagom in storitvami konkurirajo v trgovini znotraj Unije (80). Vrsta upravičencev (81) do poslov menjave ima namreč v bolgarskem poslovnem registru kot gospodarski sektor, v katerem delujejo, med drugim navedene nepremičnine, turizem, gostinske dejavnosti in pogozdovanje. Ti sektorji so odprti za konkurenco na ravni Unije. To dokazujejo informacije iz istega registra, v katerem ima več upravičencev (82) do poslov menjave kot gospodarski sektor, v katerem delujejo, navedeno trgovino ali (mednarodne) trgovinske dejavnosti. Kar zadeva trditev bolgarskih organov, da morajo biti družbe, da bi bile dejavne v sektorju turizma ali gradbeništva, vpisane v posebne registre in da to ne velja za večino družb, ki so bile udeležene v poslih menjave, Komisija ugotavlja, da je pojem „podjetje“ v členu 107(1) Pogodbe objektiven pojem, tako da je treba na vprašanje, ali podjetja ponujajo blago in storitve na določenem trgu ter torej konkurirajo z drugimi podjetji in so vključena v trgovino znotraj Unije, odgovoriti ob upoštevanju dejavnosti, ki jih ta podjetja dejansko opravljajo, in ne tega, ali so izpolnila nekatere nacionalne pravne formalnosti.

| (143) | Nazadnje, kar zadeva obstoj ekonomske ugodnosti, se posli menjave nanašajo na zamenjavo (vsaj) dveh gozdnih zemljišč med bolgarsko državo in zasebnimi strankami. Za določitev, ali so zasebne stranke s poslom menjave pridobile ekonomsko ugodnost, je treba oceniti tržni vrednosti zamenjanih zemljišč in ju primerjati med seboj. Če posel menjave privede do menjave gozdnega zemljišča v javni lasti, ki je višje vrednosti, za gozdno zemljišče, ki ga odstopi zasebna stranka, bo navedeni zasebni stranki podeljena ekonomska ugodnost. |
| --- | --- |

(143)

Nazadnje, kar zadeva obstoj ekonomske ugodnosti, se posli menjave nanašajo na zamenjavo (vsaj) dveh gozdnih zemljišč med bolgarsko državo in zasebnimi strankami. Za določitev, ali so zasebne stranke s poslom menjave pridobile ekonomsko ugodnost, je treba oceniti tržni vrednosti zamenjanih zemljišč in ju primerjati med seboj. Če posel menjave privede do menjave gozdnega zemljišča v javni lasti, ki je višje vrednosti, za gozdno zemljišče, ki ga odstopi zasebna stranka, bo navedeni zasebni stranki podeljena ekonomska ugodnost.

| (144) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 16, so bile administrativne cene za zadevne menjave izračunane na podlagi uredbe o osnovnih cenah. Sodišče je priznalo, da kadar nacionalno pravo določa upravna pravila za izračun tržne vrednosti zemljišč, po kateri bi jih javni organi prodali, mora uporaba teh pravil, da bi bila v skladu s členom 107 Pogodbe, v vseh primerih voditi do administrativne cene, ki je čim bližje tržni vrednosti zemljišča (83). Ker je navedena tržna vrednost teoretična, bo dopustno odstopanje dobljene cene v primerjavi s teoretično ceno (84). |
| --- | --- |

(144)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 16, so bile administrativne cene za zadevne menjave izračunane na podlagi uredbe o osnovnih cenah. Sodišče je priznalo, da kadar nacionalno pravo določa upravna pravila za izračun tržne vrednosti zemljišč, po kateri bi jih javni organi prodali, mora uporaba teh pravil, da bi bila v skladu s členom 107 Pogodbe, v vseh primerih voditi do administrativne cene, ki je čim bližje tržni vrednosti zemljišča (83). Ker je navedena tržna vrednost teoretična, bo dopustno odstopanje dobljene cene v primerjavi s teoretično ceno (84).

| (145) | Bolgarski organi so bili pozvani, naj predložijo informacije o administrativnih cenah, uporabljenih za 132 poslov menjave, ki so bili opravljeni v obdobju pregleda, in tržnih cenah za navedene posle. Komisija je bolgarske organe tudi pozvala, naj pri določitvi tržne vrednosti upoštevajo tudi kakršne koli predhodne ali poznejše posle z istimi gozdnimi zemljišči. Zato so se, čeprav Komisija meni, da je za oceno morebitnih elementov državne pomoči v poslih menjave izvor zamenjanih gozdnih zemljišč nepomemben, upoštevale informacije o cenah, če so bile na voljo. |
| --- | --- |

(145)

Bolgarski organi so bili pozvani, naj predložijo informacije o administrativnih cenah, uporabljenih za 132 poslov menjave, ki so bili opravljeni v obdobju pregleda, in tržnih cenah za navedene posle. Komisija je bolgarske organe tudi pozvala, naj pri določitvi tržne vrednosti upoštevajo tudi kakršne koli predhodne ali poznejše posle z istimi gozdnimi zemljišči. Zato so se, čeprav Komisija meni, da je za oceno morebitnih elementov državne pomoči v poslih menjave izvor zamenjanih gozdnih zemljišč nepomemben, upoštevale informacije o cenah, če so bile na voljo.

| (146) | Bolgarski organi so navedli nekatere težave v zvezi z zanesljivostjo podatkov, ki so jih lahko predložili v zvezi s tržnimi cenami (85). Hkrati so navedli, da predložene informacije vsebujejo najboljše ocene tržnih cen (86). Komisija meni, da so navedeni podatki dovolj zanesljive ocene realne (tj. „poštene“) tržne vrednosti zadevnih zemljišč. |
| --- | --- |

(146)

Bolgarski organi so navedli nekatere težave v zvezi z zanesljivostjo podatkov, ki so jih lahko predložili v zvezi s tržnimi cenami (85). Hkrati so navedli, da predložene informacije vsebujejo najboljše ocene tržnih cen (86). Komisija meni, da so navedeni podatki dovolj zanesljive ocene realne (tj. „poštene“) tržne vrednosti zadevnih zemljišč.

| (147) | Analiza podatkov je pokazala, da je uporaba administrativnih cen za zemljišča v zasebni lasti povzročila sistematično previsoko vrednotenje zadevnih zemljišč v primerjavi s tržnimi cenami (87), medtem ko je bil pri gozdnih zemljiščih v javni lasti položaj bolj raznolik, saj so bila ta ocenjena previsoko in prenizko. Pri določitvi, ali je bila s posli menjave upravičencem podeljena ugodnost, se torej s preprosto primerjavo tržne cene zemljišča v javni lasti v času menjave s tržno ceno zemljišča v zasebni lasti, za katero je bilo zamenjano, ne bi zadostno upoštevalo sistematično previsoko vrednotenje zadnjenavedenega. Zato je Komisija oblikovala formulo, v kateri so se upoštevale administrativne cene, uporabljene v prvotnem poslu, da bi pravilno ocenila ugodnost, ki izhaja iz menjave. Za to formulo, ki je bila predstavljena že v sklepu o začetku postopka, je potreben izračun naslednjih zneskov:






  (i) | razlike med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v zasebni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah, in |
| --- | --- | --- |

(147)

Analiza podatkov je pokazala, da je uporaba administrativnih cen za zemljišča v zasebni lasti povzročila sistematično previsoko vrednotenje zadevnih zemljišč v primerjavi s tržnimi cenami (87), medtem ko je bil pri gozdnih zemljiščih v javni lasti položaj bolj raznolik, saj so bila ta ocenjena previsoko in prenizko. Pri določitvi, ali je bila s posli menjave upravičencem podeljena ugodnost, se torej s preprosto primerjavo tržne cene zemljišča v javni lasti v času menjave s tržno ceno zemljišča v zasebni lasti, za katero je bilo zamenjano, ne bi zadostno upoštevalo sistematično previsoko vrednotenje zadnjenavedenega. Zato je Komisija oblikovala formulo, v kateri so se upoštevale administrativne cene, uporabljene v prvotnem poslu, da bi pravilno ocenila ugodnost, ki izhaja iz menjave. Za to formulo, ki je bila predstavljena že v sklepu o začetku postopka, je potreben izračun naslednjih zneskov:

(i)

razlike med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v zasebni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah, in

| (ii) | razlike med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v javni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah. |
| --- | --- |

(ii)

razlike med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v javni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah.

Za ugodnost bi se štelo, da obstaja, če je bila vrednost (ii) minus vrednost (i) pozitivna.

Vendar se bo pri določitvi, ali je bila s poslom menjave dodeljena ugodnost, upoštevalo tudi kakršno koli denarno nadomestilo, ki ga je ena stranka plačala drugi za kritje razlike v administrativnih cenah dveh zemljišč, ki sta bili predmet posla menjave.

| (148) | Komisija na podlagi uporabe te formule za podatke, ki so jih bolgarski organi predložili o poštenih tržnih vrednostih in administrativnih cenah zamenjanih gozdnih zemljišč, ugotavlja, da je bila pri skoraj 80 % poslov menjave, opravljenih v obdobju pregleda, upravičencem do menjave zemljišč podeljena ugodnost, kot je prikazano v preglednici 4.

  Preglednica 4


  Primerjava administrativnih cen, uporabljenih pri menjavah, in tržnih cen, ki so jih navedli bolgarski organi










  Posli menjave | 2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodeljena ugodnost (št. primerov) | 18 | 48 | 38 | 104 |
| V odstotku vseh menjav | 78 % | 77 % | 81 % | 79 % |
| Število opravljenih menjav | 23 | 62 | 47 | 132 |

(148)

Komisija na podlagi uporabe te formule za podatke, ki so jih bolgarski organi predložili o poštenih tržnih vrednostih in administrativnih cenah zamenjanih gozdnih zemljišč, ugotavlja, da je bila pri skoraj 80 % poslov menjave, opravljenih v obdobju pregleda, upravičencem do menjave zemljišč podeljena ugodnost, kot je prikazano v preglednici 4.

Preglednica 4

Primerjava administrativnih cen, uporabljenih pri menjavah, in tržnih cen, ki so jih navedli bolgarski organi

Posli menjave

2007

2008

2009

Skupaj

Dodeljena ugodnost (št. primerov)

18

48

38

104

V odstotku vseh menjav

78 %

77 %

81 %

79 %

Število opravljenih menjav

23

62

47

132

| (149) | Zgornji podatki kažejo, da administrativne cene, ki so bile za posle menjave določene v skladu z uredbo o osnovnih cenah, niso dovolj izražale realne tržne vrednosti zadevnih gozdnih zemljišč. |
| --- | --- |

(149)

Zgornji podatki kažejo, da administrativne cene, ki so bile za posle menjave določene v skladu z uredbo o osnovnih cenah, niso dovolj izražale realne tržne vrednosti zadevnih gozdnih zemljišč.

| (150) | Ta razlika med administrativnimi cenami, uporabljenimi za sporne posle menjave, in tržnimi cenami za zadevna zemljišča, izhaja po eni strani iz dejstva, da osnovna metodologija, uporabljena v uredbi o osnovnih cenah, niti ne izraža dovolj meril, ki bi jih udeleženec na trgu štel za pomembna za oceno vrednosti zamenjanih gozdnih zemljišč, niti jim ne pripisuje ustrezne teže. Prvič, povprečne vrednosti, navedene v Prilogi 1 k uredbi o osnovnih cenah, glede na kategorije zemljišč, ki ponujajo enake pogoje za rast rastlin, ki se uporabljajo kot podlaga za določitev osnovne vrednosti zemljišča (glej uvodno izjavo 18), naj bi bile določene na podlagi tržnih cen ali računov, vodenih o gozdovih v državni lasti, vendar so jih v resnici določili izvedenci na podlagi majhnega števila tržnih virov. |
| --- | --- |

(150)

Ta razlika med administrativnimi cenami, uporabljenimi za sporne posle menjave, in tržnimi cenami za zadevna zemljišča, izhaja po eni strani iz dejstva, da osnovna metodologija, uporabljena v uredbi o osnovnih cenah, niti ne izraža dovolj meril, ki bi jih udeleženec na trgu štel za pomembna za oceno vrednosti zamenjanih gozdnih zemljišč, niti jim ne pripisuje ustrezne teže. Prvič, povprečne vrednosti, navedene v Prilogi 1 k uredbi o osnovnih cenah, glede na kategorije zemljišč, ki ponujajo enake pogoje za rast rastlin, ki se uporabljajo kot podlaga za določitev osnovne vrednosti zemljišča (glej uvodno izjavo 18), naj bi bile določene na podlagi tržnih cen ali računov, vodenih o gozdovih v državni lasti, vendar so jih v resnici določili izvedenci na podlagi majhnega števila tržnih virov.

| (151) | Drugič, koeficienti in dodatki, uporabljeni za upoštevanje nekaterih lastnosti gozdnih zemljišč pri izračunu njihove osnovne vrednosti, opisani v uvodnih izjavah 18 do 26, ponazarjajo sredstvo upravne poenostavitve in ne poskus natančne ocene gospodarske vrednosti, ki bi jo hipotetični udeleženec na trgu v podobnem položaju pripisal navedenim lastnostim. Bolgarski organi namreč niso predložili nobenih ekonomskih podatkov za utemeljitev ravni, na katerih so bili ti koeficienti in dodatki določeni v uredbi. |
| --- | --- |

(151)

Drugič, koeficienti in dodatki, uporabljeni za upoštevanje nekaterih lastnosti gozdnih zemljišč pri izračunu njihove osnovne vrednosti, opisani v uvodnih izjavah 18 do 26, ponazarjajo sredstvo upravne poenostavitve in ne poskus natančne ocene gospodarske vrednosti, ki bi jo hipotetični udeleženec na trgu v podobnem položaju pripisal navedenim lastnostim. Bolgarski organi namreč niso predložili nobenih ekonomskih podatkov za utemeljitev ravni, na katerih so bili ti koeficienti in dodatki določeni v uredbi.

| (152) | Po drugi strani pa, čeprav je metodologija iz uredbe o osnovnih cenah najprej privedla do tržnih cen za zamenjana gozdna zemljišča, quod non, povprečne cene, koeficienti in dodatki v obdobju pregleda niso bili nikoli posodobljeni, da bi ustrezno izražali nihanja v tržnih cenah, do katerih je prišlo pozneje. V skladu s sodno prakso (88) morajo upravne metode za izračun cene zemljišč, ki jih prodajo javni organi, kadar cene za zemljišča strmo naraščajo, zagotavljati stalno posodabljanje navedenih cen, tako da cena, ki jo kupec dejansko plača, čim bolj izraža tržno vrednost navedenih zemljišč. Bolgarski organi so v fazi predhodne preiskave pojasnili, da bi se morali koeficienti v uredbi o osnovnih cenah, ki se uporabljajo za izračun administrativnih cen, v skladu s členoma 7.1 in 32 navedene uredbe posodabljati vsako leto. Poleg tega so tržne cene gozdnih zemljišč po informacijah, ki so jih predložili bolgarski organi, v obdobju pregleda strmo naraščale. Kljub temu posodobitev, predvidena v navedeni uredbi, v tem obdobju ni bila nikoli izvedena. Bolgarski organi so povprečne cene, koeficiente in dodatke, ki se uporabljajo za določanje administrativnih cen, posodobili šele leta 2010 na podlagi nedavnega tržnega razvoja. |
| --- | --- |

(152)

Po drugi strani pa, čeprav je metodologija iz uredbe o osnovnih cenah najprej privedla do tržnih cen za zamenjana gozdna zemljišča, quod non, povprečne cene, koeficienti in dodatki v obdobju pregleda niso bili nikoli posodobljeni, da bi ustrezno izražali nihanja v tržnih cenah, do katerih je prišlo pozneje. V skladu s sodno prakso (88) morajo upravne metode za izračun cene zemljišč, ki jih prodajo javni organi, kadar cene za zemljišča strmo naraščajo, zagotavljati stalno posodabljanje navedenih cen, tako da cena, ki jo kupec dejansko plača, čim bolj izraža tržno vrednost navedenih zemljišč. Bolgarski organi so v fazi predhodne preiskave pojasnili, da bi se morali koeficienti v uredbi o osnovnih cenah, ki se uporabljajo za izračun administrativnih cen, v skladu s členoma 7.1 in 32 navedene uredbe posodabljati vsako leto. Poleg tega so tržne cene gozdnih zemljišč po informacijah, ki so jih predložili bolgarski organi, v obdobju pregleda strmo naraščale. Kljub temu posodobitev, predvidena v navedeni uredbi, v tem obdobju ni bila nikoli izvedena. Bolgarski organi so povprečne cene, koeficiente in dodatke, ki se uporabljajo za določanje administrativnih cen, posodobili šele leta 2010 na podlagi nedavnega tržnega razvoja.

| (153) | Komisija zato ugotavlja, da je bila s posli menjave upravičencem do menjave zemljišč podeljena ekonomska ugodnost v tistih primerih, v katerih administrativne cene niso ustrezno izražale tržne cene za zamenjano zemljišče. |
| --- | --- |

(153)

Komisija zato ugotavlja, da je bila s posli menjave upravičencem do menjave zemljišč podeljena ekonomska ugodnost v tistih primerih, v katerih administrativne cene niso ustrezno izražale tržne cene za zamenjano zemljišče.

6.1.4   Pomoč de minimis

| (154) | Nazadnje, navesti je treba, da se v primerih, v katerih je posamezen upravičenec do posla menjave prejel ugodnost, ki ne presega pragov, določenih v Uredbi Komisije (EU) št. 1407/2013 (89), ta ugodnost ne bo štela za državno pomoč in torej ne bo spadala pod prepoved iz člena 107(1) Pogodbe, če bodo izpolnjeni vsi drugi pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(154)

Nazadnje, navesti je treba, da se v primerih, v katerih je posamezen upravičenec do posla menjave prejel ugodnost, ki ne presega pragov, določenih v Uredbi Komisije (EU) št. 1407/2013 (89), ta ugodnost ne bo štela za državno pomoč in torej ne bo spadala pod prepoved iz člena 107(1) Pogodbe, če bodo izpolnjeni vsi drugi pogoji iz navedene uredbe.

| (155) | Na podlagi kvantitativnih podatkov, ki so jih predložili bolgarski organi, se zdi, da je v veliko primerih (90) znesek pomoči, ki so ga prejeli upravičenci do posla menjave, pod pragom de minimis v višini 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(155)

Na podlagi kvantitativnih podatkov, ki so jih predložili bolgarski organi, se zdi, da je v veliko primerih (90) znesek pomoči, ki so ga prejeli upravičenci do posla menjave, pod pragom de minimis v višini 200 000 EUR.

6.1.5   Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

| (156) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da posli menjave, ki jih je Republika Bolgarija opravila v obdobju pregleda, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe v tistih primerih, v katerih je nasprotna stranka v poslu podjetje v smislu navedene določbe, v katerih administrativne cene, uporabljene za navedeni posel, ne izražajo tržnih cen in v katerih niso izpolnjeni pogoji za pomoč de minimis iz Uredbe (EU) št. 1407/2013. |
| --- | --- |

(156)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da posli menjave, ki jih je Republika Bolgarija opravila v obdobju pregleda, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe v tistih primerih, v katerih je nasprotna stranka v poslu podjetje v smislu navedene določbe, v katerih administrativne cene, uporabljene za navedeni posel, ne izražajo tržnih cen in v katerih niso izpolnjeni pogoji za pomoč de minimis iz Uredbe (EU) št. 1407/2013.

6.2   ZAKONITOST UKREPA

| (157) | Republika Bolgarija ni izpolnila svoje obveznosti na podlagi člena 108(3) Pogodbe, ker navedenih poslov menjave ni priglasila pred njihovo izvedbo. Navedeni posli menjave torej pomenijo nezakonito izvedeno državno pomoč. |
| --- | --- |

(157)

Republika Bolgarija ni izpolnila svoje obveznosti na podlagi člena 108(3) Pogodbe, ker navedenih poslov menjave ni priglasila pred njihovo izvedbo. Navedeni posli menjave torej pomenijo nezakonito izvedeno državno pomoč.

6.3   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (158) | Čeprav so bili bolgarski organi pozvani, naj predložijo informacije o mogoči združljivosti navedenih poslov menjave z notranjim trgom, so vztrajali pri svojih trditvah, da navedeni posli niso vplivali na trgovino znotraj Unije in zato niso pomenili državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(158)

Čeprav so bili bolgarski organi pozvani, naj predložijo informacije o mogoči združljivosti navedenih poslov menjave z notranjim trgom, so vztrajali pri svojih trditvah, da navedeni posli niso vplivali na trgovino znotraj Unije in zato niso pomenili državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (159) | Komisija v zvezi s tem navaja, da dokazno breme v zvezi z združljivostjo pomoči z notranjim trgom na podlagi odstopanja od člena 107(1) Pogodbe nosi predvsem zadevna država članica, ki mora dokazati, da so pogoji za navedeno odstopanje izpolnjeni (91). |
| --- | --- |

(159)

Komisija v zvezi s tem navaja, da dokazno breme v zvezi z združljivostjo pomoči z notranjim trgom na podlagi odstopanja od člena 107(1) Pogodbe nosi predvsem zadevna država članica, ki mora dokazati, da so pogoji za navedeno odstopanje izpolnjeni (91).

| (160) | Komisija vsekakor ugotavlja, da na prvi pogled ni videti razlogov, da bi se lahko posli menjave šteli za združljive z notranjim trgom bodisi neposredno na podlagi člena 107(3)(a) in (c) Pogodbe bodisi na podlagi smernic, ki temeljijo na navedenih določbah. |
| --- | --- |

(160)

Komisija vsekakor ugotavlja, da na prvi pogled ni videti razlogov, da bi se lahko posli menjave šteli za združljive z notranjim trgom bodisi neposredno na podlagi člena 107(3)(a) in (c) Pogodbe bodisi na podlagi smernic, ki temeljijo na navedenih določbah.

| (161) | Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju (v nadaljnjem besedilu: smernice za gozdarski sektor) torej ni mogoče uporabiti kot podlago za združljivost za shemo menjav, ker se uporabljajo le za živa drevesa in njihovo naravno okolje v gozdovih in na površinah z drugim gozdnim rastjem, vključno z ukrepi za ohranjanje in povečevanje ekološke in varovalne vloge gozdov ter ukrepi za spodbujanje rekreativne uporabe, socialne in kulturne razsežnosti gozdov. Poleg tega stroški, kriti s pomočjo, dodeljeno v okviru menjav, niso v skladu z opredelitvijo upravičenih stroškov iz smernic za gozdarski sektor (92), ker zasebnim strankam ni bila naložena nobena zakonska ali pogodbena obveznost uporabe zemljišč, pridobljenih z menjavami, kot varovanih območij. Nasprotno, vse stranke so imele pravico zaprositi za spremembo namembnosti gozdnega v zazidljivo zemljišče, kar so nekatere tudi storile. |
| --- | --- |

(161)

Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju (v nadaljnjem besedilu: smernice za gozdarski sektor) torej ni mogoče uporabiti kot podlago za združljivost za shemo menjav, ker se uporabljajo le za živa drevesa in njihovo naravno okolje v gozdovih in na površinah z drugim gozdnim rastjem, vključno z ukrepi za ohranjanje in povečevanje ekološke in varovalne vloge gozdov ter ukrepi za spodbujanje rekreativne uporabe, socialne in kulturne razsežnosti gozdov. Poleg tega stroški, kriti s pomočjo, dodeljeno v okviru menjav, niso v skladu z opredelitvijo upravičenih stroškov iz smernic za gozdarski sektor (92), ker zasebnim strankam ni bila naložena nobena zakonska ali pogodbena obveznost uporabe zemljišč, pridobljenih z menjavami, kot varovanih območij. Nasprotno, vse stranke so imele pravico zaprositi za spremembo namembnosti gozdnega v zazidljivo zemljišče, kar so nekatere tudi storile.

| (162) | Prav tako podlaga za združljivost niso Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da bolgarski organi menjav niso opravili zato, da bi prispevali k regionalnemu razvoju. Poleg tega upravičeni stroški niso bili opredeljeni, niti ni bilo določeno, kako se bo nadzoroval spodbujevalni učinek pomoči in kako bo zagotovljeno upoštevanje veljavnih zgornjih meja regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(162)

Prav tako podlaga za združljivost niso Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da bolgarski organi menjav niso opravili zato, da bi prispevali k regionalnemu razvoju. Poleg tega upravičeni stroški niso bili opredeljeni, niti ni bilo določeno, kako se bo nadzoroval spodbujevalni učinek pomoči in kako bo zagotovljeno upoštevanje veljavnih zgornjih meja regionalne pomoči.

| (163) | Nazadnje, bolgarski organi so v razpravah pred sprejetjem sklepa o začetku postopka trdili, da je bil namen menjav doseči cilj javne politike, tj. konsolidirati lastništvo gozdnih zemljišč. Čeprav bi bilo mogoče konsolidacijo gozdnih zemljišč šteti za cilj v skupnem interesu, pa bolgarski organi, quod non, niso dokazali, da je bila dodeljena pomoč nujna za dosego tega cilja ali da je bilo izbrano sredstvo najustreznejše. |
| --- | --- |

(163)

Nazadnje, bolgarski organi so v razpravah pred sprejetjem sklepa o začetku postopka trdili, da je bil namen menjav doseči cilj javne politike, tj. konsolidirati lastništvo gozdnih zemljišč. Čeprav bi bilo mogoče konsolidacijo gozdnih zemljišč šteti za cilj v skupnem interesu, pa bolgarski organi, quod non, niso dokazali, da je bila dodeljena pomoč nujna za dosego tega cilja ali da je bilo izbrano sredstvo najustreznejše.

| (164) | Prav tako niso dokazali, da je izbrano sredstvo zagotavljalo, da je bila dodeljena pomoč omejena na najmanjšo potrebno za spodbuditev zasebnih strank k poslom menjave. To je med drugim razvidno iz velikih nihanj administrativnih cen, dobljenih z uporabo predpisane metodologije. Če se te administrativne cene primerjajo s tržnimi cenami, ki so jih navedli bolgarski organi, ni videti, da bi bile sistematično za podoben odstotek višje ali nižje od tržnih cen. Če se za primer vzamejo posli iz leta 2007, je razlika med tržnimi in administrativnimi cenami za zemljišča v zasebni lasti segala od -503,97 % do +89,91 % (93). |
| --- | --- |

(164)

Prav tako niso dokazali, da je izbrano sredstvo zagotavljalo, da je bila dodeljena pomoč omejena na najmanjšo potrebno za spodbuditev zasebnih strank k poslom menjave. To je med drugim razvidno iz velikih nihanj administrativnih cen, dobljenih z uporabo predpisane metodologije. Če se te administrativne cene primerjajo s tržnimi cenami, ki so jih navedli bolgarski organi, ni videti, da bi bile sistematično za podoben odstotek višje ali nižje od tržnih cen. Če se za primer vzamejo posli iz leta 2007, je razlika med tržnimi in administrativnimi cenami za zemljišča v zasebni lasti segala od -503,97 % do +89,91 % (93).

| (165) | Nazadnje, bolgarski organi niso dokazali, da posli menjave niso izkrivljali konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Poslov menjave torej ni mogoče šteti za združljive z notranjim trgom neposredno na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(165)

Nazadnje, bolgarski organi niso dokazali, da posli menjave niso izkrivljali konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Poslov menjave torej ni mogoče šteti za združljive z notranjim trgom neposredno na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe.

| (166) | Komisija zato ugotavlja, da pomoči, dodeljene v okviru poslov menjave, ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(166)

Komisija zato ugotavlja, da pomoči, dodeljene v okviru poslov menjave, ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom.

7.   VRAČILO

| (167) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je treba od prejemnikov zahtevati vračilo nezakonito dodeljene državne pomoči, če se ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom, razen če bi bilo to v nasprotju s splošnimi pravnimi načeli. Člen 14(2) navedene uredbe določa, da je treba pomoč, vključno z obrestmi, vrniti od dne, ko je bila nezakonita pomoč na voljo upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila. Nazadnje, člen 14(3) navedene uredbe določa, da se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje sklepa Komisije. |
| --- | --- |

(167)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je treba od prejemnikov zahtevati vračilo nezakonito dodeljene državne pomoči, če se ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom, razen če bi bilo to v nasprotju s splošnimi pravnimi načeli. Člen 14(2) navedene uredbe določa, da je treba pomoč, vključno z obrestmi, vrniti od dne, ko je bila nezakonita pomoč na voljo upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila. Nazadnje, člen 14(3) navedene uredbe določa, da se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje sklepa Komisije.

| (168) | Namen vračila pomoči je dosežen, ko podjetja, ki so prejela zadevno nezakonito pomoč, to odplačajo skupaj z ustreznimi zamudnimi obrestmi. Z vračilom pomoči prejemnik izgubi ugodnost, ki jo je imel v primerjavi s svojimi konkurenti na trgu, in znova se vzpostavi položaj, ki je obstajal pred dodelitvijo pomoči (94). Čeprav lahko država članica izbere sredstva za izpolnitev svoje obveznosti za izterjavo nezakonite pomoči, izbrani ukrepi ne smejo negativno vplivati na področje uporabe in učinkovitost prava Unije. Država članica lahko izpolni obveznost izterjave le, če so izbrana sredstva primerna za ponovno vzpostavitev običajnih pogojev konkurence, ki so bili izkrivljeni z dodelitvijo nezakonite pomoči, in so v skladu z ustreznimi določbami prava Unije (95). |
| --- | --- |

(168)

Namen vračila pomoči je dosežen, ko podjetja, ki so prejela zadevno nezakonito pomoč, to odplačajo skupaj z ustreznimi zamudnimi obrestmi. Z vračilom pomoči prejemnik izgubi ugodnost, ki jo je imel v primerjavi s svojimi konkurenti na trgu, in znova se vzpostavi položaj, ki je obstajal pred dodelitvijo pomoči (94). Čeprav lahko država članica izbere sredstva za izpolnitev svoje obveznosti za izterjavo nezakonite pomoči, izbrani ukrepi ne smejo negativno vplivati na področje uporabe in učinkovitost prava Unije. Država članica lahko izpolni obveznost izterjave le, če so izbrana sredstva primerna za ponovno vzpostavitev običajnih pogojev konkurence, ki so bili izkrivljeni z dodelitvijo nezakonite pomoči, in so v skladu z ustreznimi določbami prava Unije (95).

| (169) | Ker je bilo torej ugotovljeno, da je Republika Bolgarija na podlagi poslov menjave nezakonito izvedla državno pomoč, jo je treba pozvati, naj od upravičencev do navedenih poslov zahteva vračilo navedene pomoči. |
| --- | --- |

(169)

Ker je bilo torej ugotovljeno, da je Republika Bolgarija na podlagi poslov menjave nezakonito izvedla državno pomoč, jo je treba pozvati, naj od upravičencev do navedenih poslov zahteva vračilo navedene pomoči.

7.1   OPREDELITEV UPRAVIČENCEV, OD KATERIH JE TREBA ZAHTEVATI VRAČILO POMOČI

| (170) | Vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči je treba zahtevati od podjetij, ki so jo dejansko prejela (96). Vendar če Komisija v samem sklepu ne more opredeliti vseh podjetij, ki so prejela nezakonito in nezdružljivo pomoč, bo to na začetku postopka izvajanja morala storiti zadevna država članica, ki bo morala proučiti individualni položaj vsakega zadevnega podjetja (97). |
| --- | --- |

(170)

Vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči je treba zahtevati od podjetij, ki so jo dejansko prejela (96). Vendar če Komisija v samem sklepu ne more opredeliti vseh podjetij, ki so prejela nezakonito in nezdružljivo pomoč, bo to na začetku postopka izvajanja morala storiti zadevna država članica, ki bo morala proučiti individualni položaj vsakega zadevnega podjetja (97).

| (171) | V tej zadevi so morebitni upravičenci do nezdružljive državne pomoči tiste fizične in pravne osebe, ki so sodelovale v 132 poslih menjave z bolgarskimi organi v obdobju pregleda. Bolgarski organi bi morali iz te skupine izvzeti tiste fizične in pravne osebe, ki se ne štejejo za „podjetja“ v smislu člena 107(1) Pogodbe, pa tudi tiste, ki so s posli menjave, pri katerih so sodelovale, pridobile skupno ugodnost, ki ne presega pragov iz uredbe de minimis, če so ti posli tudi v skladu z drugimi pogoji iz navedene uredbe. Preostale fizične in pravne osebe, ki so sodelovale v poslih menjave, bi bilo treba šteti za upravičence do nezakonito izvedene državne pomoči, od katerih morajo bolgarski organi zahtevati vračilo ugodnosti, ki so jo prejeli zaradi navedenih poslov. |
| --- | --- |

(171)

V tej zadevi so morebitni upravičenci do nezdružljive državne pomoči tiste fizične in pravne osebe, ki so sodelovale v 132 poslih menjave z bolgarskimi organi v obdobju pregleda. Bolgarski organi bi morali iz te skupine izvzeti tiste fizične in pravne osebe, ki se ne štejejo za „podjetja“ v smislu člena 107(1) Pogodbe, pa tudi tiste, ki so s posli menjave, pri katerih so sodelovale, pridobile skupno ugodnost, ki ne presega pragov iz uredbe de minimis, če so ti posli tudi v skladu z drugimi pogoji iz navedene uredbe. Preostale fizične in pravne osebe, ki so sodelovale v poslih menjave, bi bilo treba šteti za upravičence do nezakonito izvedene državne pomoči, od katerih morajo bolgarski organi zahtevati vračilo ugodnosti, ki so jo prejeli zaradi navedenih poslov.

7.2   KOLIČINSKA OPREDELITEV ZNESKA POMOČI

| (172) | Komisija ni zakonsko zavezana določiti natančnega zneska, katerega vračilo je treba zahtevati, zlasti kadar nima ustreznih podatkov za to. Namesto tega zadostuje, da sklep Komisije vključuje informacije, na podlagi katerih lahko država članica brez večjih težav določi znesek, ki ga je treba vrniti (98). |
| --- | --- |

(172)

Komisija ni zakonsko zavezana določiti natančnega zneska, katerega vračilo je treba zahtevati, zlasti kadar nima ustreznih podatkov za to. Namesto tega zadostuje, da sklep Komisije vključuje informacije, na podlagi katerih lahko država članica brez večjih težav določi znesek, ki ga je treba vrniti (98).

| (173) | Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 147, Komisija meni, da bi morala država članica kot izhodišče za določitev zneska nezdružljive pomoči, ki ga mora vrniti vsak upravičenec, uporabiti naslednjo metodologijo:






  (i) | določiti razliko med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v zasebni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah, in |
| --- | --- | --- |

(173)

Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 147, Komisija meni, da bi morala država članica kot izhodišče za določitev zneska nezdružljive pomoči, ki ga mora vrniti vsak upravičenec, uporabiti naslednjo metodologijo:

(i)

določiti razliko med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v zasebni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah, in

| (ii) | določiti razliko med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v javni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah. |
| --- | --- |

(ii)

določiti razliko med realno tržno ceno gozdnega zemljišča v javni lasti in administrativno ceno za to zemljišče, določeno v skladu z določbami uredbe o osnovnih cenah.

Začetni znesek državne pomoči, prejete na podlagi posla menjave, je enak vrednost (ii) minus vrednost (i).

Za ta začetni znesek bi bilo treba uporabiti popravek za tiste primere, pri katerih je bilo zemljišče v javni lasti višje administrativne vrednosti zamenjano za zemljišče v zasebni lasti nižje administrativne vrednosti. Po navedbah bolgarskih organov je moral upravičenec v takih primerih državi plačati nadomestilo za kritje razlike v vrednosti med zemljiščema. Zato bi bilo treba začetni znesek pomoči znižati za znesek nadomestila, ki ga je upravičenec plačal bolgarskim organom. Bolgarski organi bi morali nato dobljeni znesek izterjati od navedenega upravičenca, da bi se upoštevala ugodnost, pridobljena zaradi posla menjave.

| (174) | Za določitev tržnih cen zadevnih zemljišč bi morala biti v celoti izražena ekonomska vrednost navedenih zemljišč v času menjave. Iz informacij, ki so jih bolgarski organi predložili 29. avgusta 2008, je videti, da so bili v nekaterih primerih na gozdnih zemljiščih, ki so pripadala državi, že zgrajeni objekti in infrastruktura, preden je bila opravljena menjava, čeprav zemljišče predhodno ni bilo razvrščeno med zazidljiva zemljišča. Komisija meni, da bi bilo treba v takih primerih vrednost takih objektov in/ali infrastrukture prav tako v celoti upoštevati v tržni vrednosti zemljišča. |
| --- | --- |

(174)

Za določitev tržnih cen zadevnih zemljišč bi morala biti v celoti izražena ekonomska vrednost navedenih zemljišč v času menjave. Iz informacij, ki so jih bolgarski organi predložili 29. avgusta 2008, je videti, da so bili v nekaterih primerih na gozdnih zemljiščih, ki so pripadala državi, že zgrajeni objekti in infrastruktura, preden je bila opravljena menjava, čeprav zemljišče predhodno ni bilo razvrščeno med zazidljiva zemljišča. Komisija meni, da bi bilo treba v takih primerih vrednost takih objektov in/ali infrastrukture prav tako v celoti upoštevati v tržni vrednosti zemljišča.

| (175) | Komisija ugotavlja, da bolgarski organi že imajo informacije o administrativnih cenah, uporabljenih pri poslih menjave, in tržnih cenah vseh zemljišč, na katera so se navedene menjave nanašale, v času menjav (99), tako da ne bi smeli imeti večjih težav pri določitvi zneskov, ki jih je treba vrniti, na podlagi metodologije, opisane v uvodni izjavi 173 (100). |
| --- | --- |

(175)

Komisija ugotavlja, da bolgarski organi že imajo informacije o administrativnih cenah, uporabljenih pri poslih menjave, in tržnih cenah vseh zemljišč, na katera so se navedene menjave nanašale, v času menjav (99), tako da ne bi smeli imeti večjih težav pri določitvi zneskov, ki jih je treba vrniti, na podlagi metodologije, opisane v uvodni izjavi 173 (100).

| (176) | Vendar se lahko v primerih, v katerih lahko bolgarski organi izrazijo upravičene pomisleke, da metodologije ni mogoče uporabiti ali da vodi do zneska, ki očitno ne izraža ustrezno zneska državne pomoči, ki ga je prejel upravičenec, odloči, da bo opravila oceno tržnih cen zamenjanih zemljišč v času posla, za kar bo uporabila neodvisnega izvedenca, usposobljenega za taka vrednotenja in izbranega na podlagi postopka javnega razpisa. Pri določitvi postopka za izbiro navedenega izvedenca je treba upoštevati načeli preglednosti in enakega obravnavanja, tudi kadar pogodba ne presega pragov iz direktiv Unije o javnih naročilih. Razpisni postopek mora zlasti: (i) biti ustrezno objavljen; (ii) temeljiti na objektivnih in vnaprej znanih merilih izbire ter (iii) vključevati informacije, da bo po predizbirni fazi končna odločitev sprejeta ob sodelovanju predstavnikov služb Komisije. V teh izjemnih primerih morajo bolgarski organi: (i) navesti zadevno(-a) zemljišče(-a), (ii) utemeljiti potrebo po neodvisnem izvedenskem vrednotenju v tem določenem primeru in (iii) Komisiji predložiti predlog za neodvisnega izvedenca (izbranega z javnim razpisom), s katerim se morata strinjati Komisija in Republika Bolgarija. |
| --- | --- |

(176)

Vendar se lahko v primerih, v katerih lahko bolgarski organi izrazijo upravičene pomisleke, da metodologije ni mogoče uporabiti ali da vodi do zneska, ki očitno ne izraža ustrezno zneska državne pomoči, ki ga je prejel upravičenec, odloči, da bo opravila oceno tržnih cen zamenjanih zemljišč v času posla, za kar bo uporabila neodvisnega izvedenca, usposobljenega za taka vrednotenja in izbranega na podlagi postopka javnega razpisa. Pri določitvi postopka za izbiro navedenega izvedenca je treba upoštevati načeli preglednosti in enakega obravnavanja, tudi kadar pogodba ne presega pragov iz direktiv Unije o javnih naročilih. Razpisni postopek mora zlasti: (i) biti ustrezno objavljen; (ii) temeljiti na objektivnih in vnaprej znanih merilih izbire ter (iii) vključevati informacije, da bo po predizbirni fazi končna odločitev sprejeta ob sodelovanju predstavnikov služb Komisije. V teh izjemnih primerih morajo bolgarski organi: (i) navesti zadevno(-a) zemljišče(-a), (ii) utemeljiti potrebo po neodvisnem izvedenskem vrednotenju v tem določenem primeru in (iii) Komisiji predložiti predlog za neodvisnega izvedenca (izbranega z javnim razpisom), s katerim se morata strinjati Komisija in Republika Bolgarija.

| (177) | Nazadnje, ker je namen vračila znova vzpostaviti stanje, kot je obstajalo pred opravljenim poslom menjave, Komisija meni, da bi Republika Bolgarija glede na izjemno naravo pogodb o menjavi v zvezi z gozdnimi zemljišči, ki niso bila poslovno izkoriščena, izpolnila svojo obveznost izterjave nezakonito izvedene pomoči z razveljavitvijo spornih poslov menjave s povratno menjavo zadevnih zemljišč. Vendar bi to do ustreznega vračila vodilo le, če od datuma posla menjave ni bilo bistvenih sprememb zadevnih gozdnih zemljišč v javni in zasebni lasti. V takih primerih mora biti Komisija obveščena o zadevnih zemljiščih v dveh mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu, ustrezne menjave je treba razveljaviti in dokazilo o tem predložiti v štirih mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu. |
| --- | --- |

(177)

Nazadnje, ker je namen vračila znova vzpostaviti stanje, kot je obstajalo pred opravljenim poslom menjave, Komisija meni, da bi Republika Bolgarija glede na izjemno naravo pogodb o menjavi v zvezi z gozdnimi zemljišči, ki niso bila poslovno izkoriščena, izpolnila svojo obveznost izterjave nezakonito izvedene pomoči z razveljavitvijo spornih poslov menjave s povratno menjavo zadevnih zemljišč. Vendar bi to do ustreznega vračila vodilo le, če od datuma posla menjave ni bilo bistvenih sprememb zadevnih gozdnih zemljišč v javni in zasebni lasti. V takih primerih mora biti Komisija obveščena o zadevnih zemljiščih v dveh mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu, ustrezne menjave je treba razveljaviti in dokazilo o tem predložiti v štirih mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu.

| (178) | V vseh primerih, v katerih je potrebno vračilo, se to vračilo uveljavlja od dne, ko so upravičenci pridobili ugodnost, tj. od datuma pravnega akta, s katerim je bila upravičencem odobrena pravica do menjave njihovega zasebnega gozdnega zemljišča za gozdno zemljišče v javni lasti. |
| --- | --- |

(178)

V vseh primerih, v katerih je potrebno vračilo, se to vračilo uveljavlja od dne, ko so upravičenci pridobili ugodnost, tj. od datuma pravnega akta, s katerim je bila upravičencem odobrena pravica do menjave njihovega zasebnega gozdnega zemljišča za gozdno zemljišče v javni lasti.

| (179) | Zneski, ki jih je treba vrniti, morajo vključevati obresti od dne, ko so bili dani na voljo upravičencem, do njihovega dejanskega vračila. Obresti je treba izračunati na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (101) in Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 (102) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004. |
| --- | --- |

(179)

Zneski, ki jih je treba vrniti, morajo vključevati obresti od dne, ko so bili dani na voljo upravičencem, do njihovega dejanskega vračila. Obresti je treba izračunati na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (101) in Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 (102) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.

| (180) | Pri času izterjave zneskov državne pomoči od posameznih upravičencev je treba čim bolj upoštevati roke, določene v obvestilu o vračilu (103). Vsekakor roki ne smejo presegati rokov iz preglednice 5.

  Preglednica 5


  Časovni razpored vračila







  Rok | Ukrep |
| --- | --- | --- |
| 1. | V dveh mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu |

(180)

Pri času izterjave zneskov državne pomoči od posameznih upravičencev je treba čim bolj upoštevati roke, določene v obvestilu o vračilu (103). Vsekakor roki ne smejo presegati rokov iz preglednice 5.

Preglednica 5

Časovni razpored vračila

Rok

Ukrep

1.

V dveh mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu

Republika Bolgarija mora Komisijo obvestiti o načrtovanih ali sprejetih ukrepih za izvajanje sklepa, in zlasti:

| (i) | Komisiji predložiti seznam vseh menjav, na katere se nanaša zahteva za vračilo, z naslednjimi informacijami:






  — | administrativnimi in tržnimi cenami za zamenjana gozdna zemljišča v zasebni in javni lasti (na podlagi informacij, ki jih je Republika Bolgarija predložila v dopisu 2014/032997), informacijami o dodatnih plačilih nadomestila pri vsakem poslu in posledičnem znesku državne pomoči, ki ga je treba vrniti; |
| --- | --- | --- |

(i)

Komisiji predložiti seznam vseh menjav, na katere se nanaša zahteva za vračilo, z naslednjimi informacijami:

—

administrativnimi in tržnimi cenami za zamenjana gozdna zemljišča v zasebni in javni lasti (na podlagi informacij, ki jih je Republika Bolgarija predložila v dopisu 2014/032997), informacijami o dodatnih plačilih nadomestila pri vsakem poslu in posledičnem znesku državne pomoči, ki ga je treba vrniti;

| — | imenom zasebne stranke, vključene v vsak posel, in navedbo razlogov, zaradi katerih se ta upravičenec šteje ali ne šteje za podjetje; |
| --- | --- |

—

imenom zasebne stranke, vključene v vsak posel, in navedbo razlogov, zaradi katerih se ta upravičenec šteje ali ne šteje za podjetje;

| (ii) | opredeliti primere, v katerih bo vračilo izvedeno na podlagi izvedenske ocene tržnih cen gozdnih zemljišč v času menjave (uvodna izjava 176); |
| --- | --- |

(ii)

opredeliti primere, v katerih bo vračilo izvedeno na podlagi izvedenske ocene tržnih cen gozdnih zemljišč v času menjave (uvodna izjava 176);

| (iii) | opredeliti primere, v katerih bo vračilo izvedeno z razveljavitvijo posla menjave (uvodna izjava 177). |
| --- | --- |

(iii)

opredeliti primere, v katerih bo vračilo izvedeno z razveljavitvijo posla menjave (uvodna izjava 177).

| 2. | V štirih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu |
| --- | --- |

2.

V štirih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu

Za zemljišča, navedena pod točko 1(ii) zgoraj, mora Republika Bolgarija imenovati neodvisnega izvedenca za izvedbo vrednotenja teh zemljišč. Navedenega izvedenca je treba izbrati z odprtim javnim razpisom in imenovati v soglasju s Komisijo na podlagi predhodnega predloga Republike Bolgarije.

| 3. | V sedmih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu |
| --- | --- |

3.

V sedmih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu

Republika Bolgarija mora Komisiji predložiti poročilo neodvisnega izvedenca o vrednotenju zemljišč iz točke 1(ii) zgoraj.

| 4. | V osmih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu |
| --- | --- |

4.

V osmih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu

Republika Bolgarija je morala vsem zadevnim upravičencem poslati naloge za vračilo, v katerih so navedeni natančni zneski pomoči, ki jih je treba vrniti.

| 5. | V dvanajstih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu |
| --- | --- |

5.

V dvanajstih mesecih od uradnega obvestila Republike Bolgarije o tem sklepu

Republika Bolgarija je morala izvesti vračilo za vse zadevne posle menjave.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki je bila dodeljena podjetjem v okviru poslov menjave gozdnih zemljišč v javni lasti za gozdna zemljišča v zasebni lasti v obdobju od 1. januarja 2007 do 27. januarja 2009 in ki jo je Republika Bolgarija izvedla nezakonito v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe, ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Individualna pomoč, dodeljena na podlagi poslov menjave iz člena 1, ne pomeni pomoči, če ob dodelitvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 994/98, ki se uporablja ob dodelitvi pomoči.

Člen 3

Individualna pomoč, dodeljena na podlagi poslov menjave iz člena 1, ki ob dodelitvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, ali druge odobrene sheme pomoči, je združljiva z notranjim trgom do največje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za takšno pomoč.

Člen 4

1.   Republika Bolgarija od upravičencev zahteva vračilo nezdružljive pomoči, dodeljene na podlagi poslov menjave iz člena 1.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko vračilo nezdružljive pomoči od upravičencev opravi z razveljavitvijo poslov menjave v primerih, v katerih od datuma posla menjave ni bilo bistvenih sprememb gozdnih zemljišč v javni in zasebni lasti, na katera se je menjava nanašala.

3.   Zneski, ki jih je treba vrniti, vključujejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencem, do datuma njihovega dejanskega vračila.

4.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in Uredbo (ES) št. 271/2008.

5.   Republika Bolgarija prekliče vsa preostala plačila pomoči na podlagi poslov menjave iz člena 1 z veljavnostjo od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

1.   Vračilo pomoči, dodeljene na podlagi sheme iz člena 1, se izvede takoj in učinkovito.

2.   Republika Bolgarija zagotovi, da se ta sklep v celoti izvede v dvanajstih mesecih od datuma uradnega obvestila o njem.

Člen 6

1.   Republika Bolgarija v štirih mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | seznam vseh poslov menjave z naslednjimi informacijami:






  — | administrativnimi in tržnimi cenami za zamenjana gozdna zemljišča v zasebni in javni lasti, informacijami o dodatnih denarnih zneskih pri vsakem poslu in posledičnem znesku državne pomoči; |
| --- | --- | --- |

(a)

seznam vseh poslov menjave z naslednjimi informacijami:

—

administrativnimi in tržnimi cenami za zamenjana gozdna zemljišča v zasebni in javni lasti, informacijami o dodatnih denarnih zneskih pri vsakem poslu in posledičnem znesku državne pomoči;

| — | imenom zasebne stranke, tj. upravičenca do posla menjave, vključene v vsak posel, in navedbo razlogov, zaradi katerih se ta stranka šteje ali ne šteje za podjetje; |
| --- | --- |

—

imenom zasebne stranke, tj. upravičenca do posla menjave, vključene v vsak posel, in navedbo razlogov, zaradi katerih se ta stranka šteje ali ne šteje za podjetje;

| (b) | opredelitev primerov, v katerih bo vračilo izvedeno na podlagi tržnih cen v času poslov menjave, navedenih v dopisu Republike Bolgarije 2014/032997; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev primerov, v katerih bo vračilo izvedeno na podlagi tržnih cen v času poslov menjave, navedenih v dopisu Republike Bolgarije 2014/032997;

| (c) | opredelitev primerov, v katerih bo vračilo izvedeno z razveljavitvijo posla menjave; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev primerov, v katerih bo vračilo izvedeno z razveljavitvijo posla menjave;

| (d) | opredelitev primerov, v katerih bo vračilo izvedeno na podlagi zneskov, ki jih bo določil neodvisni cenilec, in dokumentov, iz katerih je razvidno imenovanje takega neodvisnega izvedenca, ki je bil izbran z javnim razpisom in ga je potrdila Komisija. |
| --- | --- |

(d)

opredelitev primerov, v katerih bo vračilo izvedeno na podlagi zneskov, ki jih bo določil neodvisni cenilec, in dokumentov, iz katerih je razvidno imenovanje takega neodvisnega izvedenca, ki je bil izbran z javnim razpisom in ga je potrdila Komisija.

2.   Republika Bolgarija v osmih mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč na podlagi poslov menjave iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki ga je na podlagi navedenih poslov prejel vsak od njih; |
| --- | --- |

(a)

seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč na podlagi poslov menjave iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki ga je na podlagi navedenih poslov prejel vsak od njih;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora vrniti vsak upravičenec; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora vrniti vsak upravičenec;

| (c) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem odrejeno vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem odrejeno vračilo pomoči.

3.   Republika Bolgarija v dvanajstih mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu predloži dokumente, iz katerih je razvidno, da so zadevni upravičenci v celoti vrnili pomoč.

4.   Republika Bolgarija Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, do končnega vračila pomoči, dodeljene na podlagi poslov menjave iz člena 1, tako da vsaka dva meseca predloži poročilo. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo.

V Bruslju, 5. septembra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 273, 16.9.2011, str. 13.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Dopis z dne 26. julija 2011.

3

(4)  Dopis z dne 27. julija 2011.

4

(5)  Dopisa z dne 28. julija in 14. oktobra 2011.

5

(6)  Dopis z dne 29. julija 2011.

6

(7)  Dopis z dne 29. julija 2011.

7

(8)  Dopis z dne 29. julija 2011.

8

(9)  Dopisi z dne 30. julija 2011 ter 15. in 22. oktobra 2011.

9

(10)  Dopis z dne 31. julija 2011.

10

(11)  Dopis z dne 1. avgusta 2011.

11

(12)  Dopis z dne 1. avgusta 2011.

12

(13)  Dopis z dne 5. avgusta 2011.

13

(14)  Dopis z dne 12. avgusta 2011.

14

(15)  Dopis z dne 22. avgusta 2011.

15

(16)  Dopis z dne 12. oktobra 2011.

16

(17)  Dopisa z dne 14. in 23. oktobra 2011.

17

(18)  Dopis z dne 14. oktobra 2011.

18

(19)  Dopis z dne 14. oktobra 2011.

19

(20)  Dopisa z dne 16. septembra in 15. oktobra 2011.

20

(21)  Dopisa z dne 16. septembra in 15. oktobra 2011.

21

(22)  Dopisa z dne 16. septembra in 15. oktobra 2011.

22

(23)  Dopisa z dne 15. oktobra 2011 in 7. decembra 2011.

23

(24)  Dopis z dne 17. oktobra 2011. V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1) je ta zainteresirana stran zahtevala, naj se njena identiteta zaradi morebitne škode ne razkrije zadevni državi članici.

24

(25)  Aqua Estate OOD, Beta Forest EOOD, Kosta Gerov, Dimitar Terziev, Javor Hajtov, Valentina Hajtova, Georgi Aleksandrov Babev, Marjeta Babeva, Elizabet Mihajlova, Svetoslav Mihajlov, BG Land Co OOD, Mirta Engineering EOOD, Miks PS-OOD in Boil OOD.

25

(26)  Bolgarski zakon o gozdovih, objavljen v bolgarskem uradnem listu št. 125 z dne 29. decembra 1997.

26

(27)  Sprejeta z odlokom sveta ministrov št. 252 z dne 6. novembra 2003, objavljena v bolgarskem uradnem listu št. 101 z dne 18. novembra 2003 (nazadnje spremenjena v bolgarskem uradnem listu št. 1 z dne 5. januarja 2007).

27

(28)  Izvršilna agencija za gozdove se je predhodno imenovala državna agencija za gozdove ali DAG. Zaradi doslednosti se v celotnem sklepu uporablja kratica IAG.

28

(29)  Če zemljišče spada na več kot eno območje, se upošteva višji koeficient.

29

(30)  Objavljen v bolgarskem uradnem listu št. 1 z dne 2. januarja 2001.

30

(31)  V obdobju med letoma 1999 in 2007 se je to ministrstvo imenovalo ministrstvo za kmetijstvo in gozdove. V ministrstvo za kmetijstvo in prehrano se je preimenovalo na začetku leta 2008. Zaradi doslednosti se v celotnem sklepu uporablja sedanje ime ministrstva. Izvršilna agencija za gozdove (IAG) je bila nekoč del tega ministrstva.

31

(32)  Objavljen v bolgarskem uradnem listu št. 44 z dne 21. maja 1996 (nazadnje spremenjen v bolgarskem uradnem listu št. 41 z dne 2. junija 2009).

32

(33)  Objavljen v bolgarskem uradnem listu št. 275 z dne 22. novembra 1950 (nazadnje spremenjen v bolgarskem uradnem listu št. 50 z dne 30. maja 2008).

33

(34)  Neznano število načrtovanih sprememb namembnosti bi lahko bilo blokirano zaradi moratorija, uvedenega leta 2009.

34

(35)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

35

(36)  UL C 319, 27.12.2006, str. 1.

36

(37)  Po mnenju pritožnika izključitev gozda iz državnega sklada gozdov vpliva na poznejšo odločitev lokalnih organov v zvezi z njegovo nadaljnjo uporabo, ker nimajo boljše možnosti, kot da sprejmejo podroben prostorski načrt za zemljišče, ki ni več gozdno zemljišče in zaščiteno kot tako.

37

(38)  „Bolgarija: Poročilo o gozdni politiki“, 10. marec 2009, str. 11, odstavek 51, http://siteresources.worldbank.org/BULGARIAEXTN/Resources/305438-1224088560466/BulgariaForestPolicyNote03102009GOB.pdf.

38

(39)  Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren OOD in Elkabel AD.

39

(40)  To mnenje so podprli Foros, Mirta Engineering, Beta Forest, LM Impex, g. Gerov, g. Babev in ga. Babeva, g. Terziev, g. Mihajlov in ga. Mihajlova.

40

(41)  All Seas.

41

(42)  LM Impex.

42

(43)  To mnenje so podprli Izgrev, Litex, MIKS, BOIL in ga. Blagoeva.

43

(44)  To mnenje so podprli g. Gerov in g. Terziev ter g. Babev in ga. Babeva.

44

(45)  All Seas.

45

(46)  Foros Development, Izgrev, Liteks Komers in Jivka Blagoeva.

46

(47)  To mnenje so podprli g. Mihajlov in ga. Mihajlova, Mirta Engineering, Beta Forest, Elkabel in ga. Blagoeva.

47

(48)  Ga. Blagoeva.

48

(49)  Izgrev in Litex Komers.

49

(50)  G. Gerov, g. Babev in ga. Babeva ter g. Terziev (in njihova odvetnica ga. Šankova v njihovem imenu).

50

(51)  LM Impex, g. Mihajlov in ga. Mihajlova, Mirta Eningeering, Beta Forest, Foros Development.

51

(52)  Elkabel. Družba Elkabel je v odgovor na dvome Komisije naročila novo izvedensko mnenje neodvisnega izvedenca, iz katerega izhaja, da je bila skupna administrativna cena vseh parcel, ki jih je zamenjala družba Elkabel, višja od njihove tržne vrednosti, čeprav bi bile tržne cene za nekatera zadevna zemljišča višje od administrativnih cen, izračunanih v skladu z uredbo o osnovnih cenah. Nadalje je bilo pojasnjeno, da je bila tudi skupna administrativna cena zemljišč v javni lasti, ki so bila zamenjana, višja od njihove tržne vrednosti. Cenilec je zato ugotovil, da uporaba administrativnih cen ni povzročila dodelitve neupravičene ugodnosti družbi Elkabel.

52

(53)  Izgrev, Litex Komers, g. Gerov, g. Terziev, g. Babev in ga. Babeva, MIKS in BOIL. V primeru g. Mihajlova in ga. Mihajlove naj bi bila vrednost zamenjanega zasebnega zemljišča (83 322,66 BGN) višja od vrednosti zemljišča v javni lasti (67 125,00 BGN).

53

(54)  G. Mihajlov in ga. Mihajlova, Mirta Engineering in Beta Forest (v zvezi z regijo Novo Orjahovo), Foros Development (v zvezi z občino Burgas) ter MIKS in BOIL (v zvezi z regijo Nesebar).

54

(55)  MIKS, BOIL, Foros Development, Mirta Engineering in Beta Forest.

55

(56)  Izgrev, ga. Blagoeva, MIKSD, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, g. Mihajlov in ga. Mihajlova.

56

(57)  Litex Komers.

57

(58)  BOIL, g. Mihajlov in ga. Mihajlova.

58

(59)  G. Gerov, g. Terziev ter g. Babev in ga. Babeva.

59

(60)  LM Impex.

60

(61)  All Seas.

61

(62)  Izgrev, ga. Blagoeva, Litex Komers, MIKS, Foros Development, Mirta Engineering in Beta Forest.

62

(63)  Izgrev, Litex Komers, MIKS, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, g. Mihajlov in ga. Mihajlova, LM Impex.

63

(64)  LM Impex.

64

(65)  G. Gerov, g. Babev in ga. Babeva ter g. Terziev.

65

(66)  G. Stoev.

66

(67)  Organi so navedli, da je bilo v obdobju pregleda opravljenih 567 zasebnih prodaj gozda.

67

(68)  Nato je bila januarja 2009 menjava državnih zemljišč na podlagi starih pravil in postopkov prepovedana z zakonom in to ravnanje je bilo opuščeno.

68

(69)  Bolgarski organi navajajo dokaze, iz katerih je razvidno, da je bila administrativna cena menjave pri 105 poslih menjave višja od tržne cene, ki so jo zasebne stranke dosegle pri poslih na strogo poslovni podlagi, medtem ko je bila nižja samo v 13 primerih.

69

(70)  SG št. 108/2006.

70

(71)  Sklep št. RD 49-269/17.7.2007.

71

(72)  Sklep št. 602/16.9.2008.

72

(73)  Bolgarija je te informacije (ponovno) predložila v preglednici, ki jo je Komisiji poslala po elektronski pošti 21. januarja 2014 (2014/032997).

73

(74)  Sklic dopisa 2013/115208.

74

(75)  Združene zadeve C-180/98 do C-184/98, Pavlov in drugi, Recueil 2000, str. I-6451, točka 74.

75

Pavlov in drugi

(76)  Zadeva 118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599, točka 7; zadeva C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851, točka 36; združene zadeve C-180/98 do C-184/98, Pavlov in drugi, Recueil 2000, str. I-6451, točka 75.

76

Komisija proti Italiji

Komisija proti Italiji

Pavlov in drugi

(77)  Zadeva C-379/98, Preussen Elektra, Recueil 2001, str. I-2099.

77

Preussen Elektra

(78)  Glej po analogiji zadevo T-475/04, Bouygues SA proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. II-2097, točke od 108 do 111 in 123, potrjeno v zadevi C-431/07 P, Bouygues in Bouygues Telecom proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. I-2665, točke od 94 do 98 in 125.

78

Bouygues SA proti Komisiji

Bouygues in Bouygues Telecom proti Komisiji

(79)  Zadeva C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG proti BVVG Bodenverwertungs- und -verwatungs GmbH, ZOdl. 2010, str. I-13083, točka 34, in zadeva C-290/07 P, Komisija proti Scott, ZOdl. 2010, str. I-7763, točka 68; zadeva T-244/08, Konsum Nord ekonomisk förening proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-444, točka 61.

79

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG proti BVVG Bodenverwertungs- und -verwatungs GmbH

Komisija proti Scott

Konsum Nord ekonomisk förening proti Komisiji

(80)  Zadeva T-288/97, Friulia Venezia Giulia, Recueil 2001, str. II-1169, točka 41.

80

Friulia Venezia Giulia

(81)  To so med drugim: All Seas Property 2, Aqua Estate, Beta Forest, BG Land Co, Ecobalkani, MIKS in BOIL.

81

(82)  To na primer velja za Izgrev, Liteks Comers, LM Impex in VNG Confort.

82

(83)  Zgoraj navedena zadeva C-239/09, Seydaland, točka 35. Glej tudi Sklep Komisije z dne 19. decembra 2012 v zadevi SA.33167 o predlagani alternativni metodi za vrednotenje kmetijskih in gozdnih zemljišč v Nemčiji, ki jih je prodala javna agencija BVVG, UL C 43, 15.2.2013, str. 7.

83

Seydaland

(84)  Glej po analogiji točko 2(b) naslova II Sporočila Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (UL C 209, 10.7.1997, str. 3).

84

(85)  Dopis z dne 19. novembra 2013; sklic dopisa 2013/115208.

85

(86)  To vprašanje je skupaj s trditvami Bolgarije podrobneje opisano v oddelku 5.4.

86

(87)  Prenizko ali previsoko vrednotenje v primerjavi s tržno ceno, ki so jo bolgarski organi navedli za zadevno zemljišče.

87

(88)  Zgoraj navedena zadeva C-239/09, Seydaland, točka 54.

88

Seydaland

(89)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1). Uredbo de minimis je sprejela Komisija v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (UL L 142, 14.5.1998, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 733/2013 (UL L 204, 31.7.2013, str. 11).

89

de minimis

(90)  Na podlagi predhodnih izračunov, ki jih je v zvezi s kvantitativnimi podatki, ki so jih predložili bolgarski organi, opravila Komisija, bi se zdelo, da je ta ugodnost samo v 45 od 104 primerov, v katerih je bila zasebni stranki s poslom menjave dodeljena ugodnost, presegala prag de minimis. Vendar ti izračuni niti ne izključujejo tistih primerov, v katerih upravičenec do menjave ni bilo podjetje (s čimer bi se zmanjšalo število menjav, ki pomenijo pomoč), niti ne upoštevajo tistih primerov, v katerih je isti upravičenec izkoristil več poslov menjave, pri katerih ugodnost presega skupaj 200 000 EUR (s čimer se poveča število menjav, ki pomenijo pomoč). Bolgarski organi bi morali v okviru vračila pomoči opraviti natančnejše izračune.

90

de minimis

(91)  Zadeva T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. II-2911, točka 34.

91

Olympiaki Aeroporia Ypiresies proti Komisiji

(92)  V odstavku 175(g) smernic za gozdarski sektor so upravičeni stroški opredeljeni kot: „stroški nakupa gozdnih površin, ki se uporabljajo ali se bodo uporabljale kot varovana območja. Gozdne površine morajo biti v celoti in neprestano zaščitene v naravovarstvene namene, in sicer s predpisanimi ali pogodbenimi obveznostmi.“ Preostale kategorije upravičenih stroškov, opredeljene v odstavku 175 smernic za gozdarski sektor, v obravnavani zadevi niso upoštevne.

92

(93)  Razlika med tržno in administrativno ceno za gozdna zemljišča v javni lasti sega od -6 130,00 % do +74,98 %. Vendar je treba navesti, da je bila administrativna cena za taka zemljišča višja od njihove tržne cene samo v dveh od 23 primerov.

93

(94)  Zadeva C-277/00, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-11695, točke od 74 do 76.

94

Nemčija proti Komisiji

(95)  Zgoraj navedena zadeva C-209/00, Nemčija proti Komisiji, točki 57 in 58.

95

Nemčija proti Komisiji

(96)  Zadeva C-303/88, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1433, točka 57; zadeva C-277/00, Nemčija proti Komisiji („SMI“), Recueil 2004, str. I-3925, točka 75.

96

Italija proti Komisiji

Nemčija proti Komisiji

(97)  Zadeva C-310/99, Italija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-2289, točka 91.

97

Italija proti Komisiji

(98)  Zadeva C-480/98, Španija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-8717, točka 25, ter združene zadeve C-67/85, C-68/85 in C-70/85, Kwekerij van der Kooy BV in drugi proti Komisiji, Recueil 1988, str. 219.

98

Španija proti Komisiji

Kwekerij van der Kooy BV in drugi proti Komisiji

(99)  Bolgarija je te informacije predložila v preglednici, ki jo je Komisiji poslala po elektronski pošti z dne 21. januarja 2014 (v nadaljnjem besedilu: dopis 2014/032997).

99

(100)  Tj. (i) tržna cena za zadevno gozdno zemljišče in (ii) administrativna cena za zadevno gozdno zemljišče, kot je bila določena na podlagi uredbe o osnovnih cenah in dejansko uporabljena za posel menjave, v zneskih, navedenih v dopisu 2014/032997.

100

(101)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

101

(102)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

102

(103)  Obvestilo Komisije – Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči (UL C 272, 15.11.2007, str. 4).

103

---

Popravki

| 25.3.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 80/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 80/128

---

Popravek Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani

(
  Uradni list Evropske unije L 261 z dne 30. avgusta 2014
  )

Stran 145 se glasi:

„Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

Image

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen“

---