# Den Europæiske Unions L 80/2015

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 80 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 58. årgang25. marts 2015 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 80

Dansk udgave

Retsforskrifter

58. årgang25. marts 2015

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2015/454 af 9. juli 2014 om Grækenlands statsstøtte SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) til Alpha Bank Group vedrørende: rekapitalisering og omstrukturering af Alpha Bank S.A. — afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Western Macedonia ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A. — afvikling af andelsbanken Evia Cooperative Bank ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A. — afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Dodecanese ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
  (meddelt under nummer C(2014) 4662)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2015/455 af 23. juli 2014 om Grækenlands statsstøtte SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) til Piraeus Bank Group i forbindelse med rekapitaliseringen og omstruktureringen af Piraeus Bank S.A.
  (meddelt under nummer C(2014) 5217)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2015/456 af 5. september 2014 om støtteordningen SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) og SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) iværksat af Republikken Bulgarien i forbindelse med ombytning af ejerskab af skovarealer (meddelt under nummer C(2014) 6207)  (
  1
  ) | 100 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2015/454 af 9. juli 2014 om Grækenlands statsstøtte SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) til Alpha Bank Group vedrørende: rekapitalisering og omstrukturering af Alpha Bank S.A. — afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Western Macedonia ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A. — afvikling af andelsbanken Evia Cooperative Bank ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A. — afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Dodecanese ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
  (meddelt under nummer C(2014) 4662)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2014) 4662)

1

1

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2015/455 af 23. juli 2014 om Grækenlands statsstøtte SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) til Piraeus Bank Group i forbindelse med rekapitaliseringen og omstruktureringen af Piraeus Bank S.A.
  (meddelt under nummer C(2014) 5217)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2014) 5217)

1

49

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2015/456 af 5. september 2014 om støtteordningen SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) og SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) iværksat af Republikken Bulgarien i forbindelse med ombytning af ejerskab af skovarealer (meddelt under nummer C(2014) 6207)  (
  1
  )

1

100

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til associeringsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side ( EUT L 261 af 30.8.2014 ) | 128 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til associeringsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side ( EUT L 261 af 30.8.2014 )

( EUT L 261 af 30.8.2014 )

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 25.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 80/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/454

af 9. juli 2014

om Grækenlands statsstøtte SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) til Alpha Bank Group vedrørende:

| — | rekapitalisering og omstrukturering af Alpha Bank S.A. |
| --- | --- |

—

rekapitalisering og omstrukturering af Alpha Bank S.A.

| — | afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Western Macedonia ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A. |
| --- | --- |

—

afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Western Macedonia ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.

| — | afvikling af andelsbanken Evia Cooperative Bank ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A. |
| --- | --- |

—

afvikling af andelsbanken Evia Cooperative Bank ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.

| — | afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Dodecanese ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A. |
| --- | --- |

—

afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Dodecanese ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.

(meddelt under nummer C(2014) 4662)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   SAGSFORLØB VEDRØRENDE ALPHA BANK

| (1) | Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (1). I maj 2009 blev Alpha Bank Group (i det følgende benævnt »banken«) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen. |
| --- | --- |

(1)

Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (1). I maj 2009 blev Alpha Bank Group (i det følgende benævnt »banken«) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.

| (2) | I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.

| (3) | Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for banken til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden SA.32786 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for banken til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden SA.32786 (2011/PN).

| (4) | Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (2). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«). |
| --- | --- |

(4)

Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (2). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«).

| (5) | Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (i det følgende benævnt »stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første tilførsel af brokapital«). |
| --- | --- |

(5)

Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (i det følgende benævnt »stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første tilførsel af brokapital«).

| (6) | I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34823 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført. |
| --- | --- |

(6)

I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34823 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført.

| (7) | Ved en afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første tilførsel af brokapital (i det følgende benævnt »Alpha-åbningsafgørelsen«) (3). |
| --- | --- |

(7)

Ved en afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første tilførsel af brokapital (i det følgende benævnt »Alpha-åbningsafgørelsen«) (3).

| (8) | Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole S.A. (i det følgende benævnt »Crédit Agricole«). Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken en aktiekøbsaftale. |
| --- | --- |

(8)

Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole S.A. (i det følgende benævnt »Crédit Agricole«). Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken en aktiekøbsaftale.

| (9) | Forinden havde de græske myndigheder oplyst Kommissionens tjenestegrene om udviklingen i købsprocessen og vilkårene for det potentielle køb af Emporiki Bank. |
| --- | --- |

(9)

Forinden havde de græske myndigheder oplyst Kommissionens tjenestegrene om udviklingen i købsprocessen og vilkårene for det potentielle køb af Emporiki Bank.

| (10) | Den 23. november 2012 sendte Kommissionens tjenestegrene et brev til de græske myndigheder om bl.a. deres foreløbige vurdering af købet. |
| --- | --- |

(10)

Den 23. november 2012 sendte Kommissionens tjenestegrene et brev til de græske myndigheder om bl.a. deres foreløbige vurdering af købet.

| (11) | I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden tilførsel af brokapital«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 629 mio. EUR (4). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012 (5). |
| --- | --- |

(11)

I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden tilførsel af brokapital«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 629 mio. EUR (4). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012 (5).

| (12) | I maj 2013 bekendtgjorde banken den vellykkede gennemførelse af udstedelsen af tegningsrettigheder for i alt 457,1 mio. EUR, og at alle aktier i en emission på yderligere 92,9 mio. EUR var afsat til private investorer. Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden den første og anden tilførsel af brokapital til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 1 079 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«). |
| --- | --- |

(12)

I maj 2013 bekendtgjorde banken den vellykkede gennemførelse af udstedelsen af tegningsrettigheder for i alt 457,1 mio. EUR, og at alle aktier i en emission på yderligere 92,9 mio. EUR var afsat til private investorer. Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden den første og anden tilførsel af brokapital til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 1 079 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«).

| (13) | Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013. |
| --- | --- |

(13)

Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.

| (14) | Den 12. juni 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de agtede fortsat at yde banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6). |
| --- | --- |

(14)

Den 12. juni 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de agtede fortsat at yde banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6).

| (15) | Kommissionen har afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslet mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslet mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.

| (16) | Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk. |
| --- | --- |

(16)

Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.

1.2.   SAGSFORLØB VEDRØRENDE DEN STATSLIGE STØTTE, DER ER TILDELT DE TRE ANDELSBANKER

| (17) | Den 3. december 2013 oplyste Grækenland Kommissionen om den forventede afvikling af de tre andelsbanker (i det følgende benævnt »de tre andelsbanker«), nemlig Cooperative Bank of Dodecanese (»banken for Dodekaneserne«), Cooperative Bank of Evia (»banken for Evia«) og Cooperative Bank of Western Macedonia (»banken for Vestmakedonien«). |
| --- | --- |

(17)

Den 3. december 2013 oplyste Grækenland Kommissionen om den forventede afvikling af de tre andelsbanker (i det følgende benævnt »de tre andelsbanker«), nemlig Cooperative Bank of Dodecanese (»banken for Dodekaneserne«), Cooperative Bank of Evia (»banken for Evia«) og Cooperative Bank of Western Macedonia (»banken for Vestmakedonien«).

| (18) | Den 4. december 2013 anmodede Kommissionens tjenestegrene Grækenland om oplysninger om den forventede afvikling af de tre andelsbanker. |
| --- | --- |

(18)

Den 4. december 2013 anmodede Kommissionens tjenestegrene Grækenland om oplysninger om den forventede afvikling af de tre andelsbanker.

| (19) | Den 5. december 2013 fremsendte Grækenland de ønskede oplysninger til Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(19)

Den 5. december 2013 fremsendte Grækenland de ønskede oplysninger til Kommissionens tjenestegrene.

| (20) | Den 8. december 2013 foretog den græske nationalbank afviklingen af de tre andelsbanker og overførslen af de tre andelsbankers udvalgte forpligtelser til banken. |
| --- | --- |

(20)

Den 8. december 2013 foretog den græske nationalbank afviklingen af de tre andelsbanker og overførslen af de tre andelsbankers udvalgte forpligtelser til banken.

| (21) | Den 17. december 2013 anmeldte Grækenland den statsstøtte, der blev ydet i forbindelse med afviklingen af de tre andelsbanker. |
| --- | --- |

(21)

Den 17. december 2013 anmeldte Grækenland den statsstøtte, der blev ydet i forbindelse med afviklingen af de tre andelsbanker.

2.   BESKRIVELSE

2.1.   BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER

2.1.1.   Den græske banksektors situation generelt

| (22) | Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf oplevede de græske banker en hastigt stigende misligholdelsesprocent på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (7). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og skabt et øget behov for kapital.

  Tabel 1


  Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013












  Grækenland | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Kilde: | Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115. |

(22)

Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf oplevede de græske banker en hastigt stigende misligholdelsesprocent på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (7). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og skabt et øget behov for kapital.

Tabel 1

Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013

Grækenland

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP-vækst, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Kilde:

Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.

| (23) | Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel nedskrivning på 53,5 % og længere løbetider (8). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (9). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og et deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber.

  Tabel 2


  Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR)














  Banker | Pålydende værdi Pålydende værdi af GSO'er (1) | Pålydende værdi af statslige lån (2) | Samlet pålydende værdi (3) = (1) + (2) | PSI-tab på GSO'er (4) | PSI-tab på statslige lån (5) | Samlet bruttotab på PSI (6) = (4) + (5) | Samlet bruttotab på PSI/CT1 (10) (dec. 2011) (/%) | Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (dec. 2011) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Emporiki | 351 | 415 | 766 | 270 | 320 | 590 | 40,3 | 2,7 |
| Kilde: | Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14. |

(23)

Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel nedskrivning på 53,5 % og længere løbetider (8). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (9). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og et deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber.

Tabel 2

Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR)

Banker

Pålydende værdi Pålydende værdi af GSO'er (1)

Pålydende værdi af statslige lån (2)

Samlet pålydende værdi (3) = (1) + (2)

PSI-tab på GSO'er (4)

PSI-tab på statslige lån (5)

Samlet bruttotab på PSI (6) = (4) + (5)

Samlet bruttotab på PSI/CT1 (10) (dec. 2011) (/%)

Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (dec. 2011) (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Emporiki

351

415

766

270

320

590

40,3

2,7

Kilde:

Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.

| (24) | Eftersom de græske banker manglede betydelig kapital som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 under det andet tilpasningsprogram for Grækenland, indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (11). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (12). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.

  Tabel 3


  Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)














  Banker | Reference-CT1 (dec. 2011) (1) | Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011) (2) | Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011) (3) | Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko (4) | Hensættelser til tab på lån (dec. 2011) (5) | Intern kapitaldannelse (6) | Mål-CT1 (dec. 2014) (7) | Kapitalbehov (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Emporiki | 1 462 | – 590 | 71 | –6 351 | 3 969 | 114 | 1 151 | 2 475 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Kilde: | Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8. |

(24)

Eftersom de græske banker manglede betydelig kapital som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 under det andet tilpasningsprogram for Grækenland, indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (11). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (12). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.

Tabel 3

Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)

Banker

Reference-CT1 (dec. 2011) (1)

Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011) (2)

Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011) (3)

Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko (4)

Hensættelser til tab på lån (dec. 2011) (5)

Intern kapitaldannelse (6)

Mål-CT1 (dec. 2014) (7)

Kapitalbehov (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Emporiki

1 462

– 590

71

–6 351

3 969

114

1 151

2 475

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Kilde:

Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.

| (25) | Ifølge MEFP vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (13). Den græske nationalbank mente, at kun de fire største banker havde indsendt planer for rentabel kapitalisering (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (14). De modtog den første tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden i maj 2012. |
| --- | --- |

(25)

Ifølge MEFP vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (13). Den græske nationalbank mente, at kun de fire største banker havde indsendt planer for rentabel kapitalisering (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (14). De modtog den første tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden i maj 2012.

| (26) | De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med i alt 37 % fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed, og bankerne måtte derfor betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de fuldstændig afhængige af finansiering fra Eurosystemet (15), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske nationalbank. |
| --- | --- |

(26)

De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med i alt 37 % fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed, og bankerne måtte derfor betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de fuldstændig afhængige af finansiering fra Eurosystemet (15), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske nationalbank.

| (27) | Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 til 40,1 i forhold til den nominelle værdi (16). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på de nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, for hovedpartens vedkommende var definitivt og uigenkaldeligt (17). |
| --- | --- |

(27)

Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 til 40,1 i forhold til den nominelle værdi (16). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på de nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, for hovedpartens vedkommende var definitivt og uigenkaldeligt (17).

| (28) | I december 2012 modtog de fire største græske banker endnu en tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden. |
| --- | --- |

(28)

I december 2012 modtog de fire største græske banker endnu en tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden.

| (29) | I foråret 2013 blev brokapitalen til de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i form af ordinære aktier og med stabilitetsfonden som hovedaktionær og ejer af over 80 % af aktiekapitalen i hver af de fire banker. Stabilitetsfonden modtog aktier uden stemmeret fra de banker, som det lykkedes at tiltrække en forud fastsat mængde privat kapital (banken, Piraeus Bank S.A. og National Bank of Greece S.A.), mens de private investorer fik warrants på stabilitetsfondens aktier. |
| --- | --- |

(29)

I foråret 2013 blev brokapitalen til de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i form af ordinære aktier og med stabilitetsfonden som hovedaktionær og ejer af over 80 % af aktiekapitalen i hver af de fire banker. Stabilitetsfonden modtog aktier uden stemmeret fra de banker, som det lykkedes at tiltrække en forud fastsat mængde privat kapital (banken, Piraeus Bank S.A. og National Bank of Greece S.A.), mens de private investorer fik warrants på stabilitetsfondens aktier.

| (30) | I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og på lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren. |
| --- | --- |

(30)

I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og på lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.

| (31) | På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån gennemførte den græske nationalbank i efteråret 2013 endnu en stresstest (i det følgende benævnt »2013-stresstesten«) for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalstilling var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske nationalbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver. |
| --- | --- |

(31)

På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån gennemførte den græske nationalbank i efteråret 2013 endnu en stresstest (i det følgende benævnt »2013-stresstesten«) for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalstilling var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske nationalbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.

| (32) | De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (18) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag ifølge referencescenariet i denne 2013-stresstest.

  Tabel 4


  Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)













  Banker | Reference-CT1 (juni 2013) (1) | Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2) | PTL for græsk risiko (3) | PTL for udenlandsk risiko (19) (4) | Intern kapitaldannelse (5) | Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6) | Kapitalbehov (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (20) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (21) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Kilde: | Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42. |

(32)

De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (18) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag ifølge referencescenariet i denne 2013-stresstest.

Tabel 4

Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)

Banker

Reference-CT1 (juni 2013) (1)

Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2)

PTL for græsk risiko (3)

PTL for udenlandsk risiko (19) (4)

Intern kapitaldannelse (5)

Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6)

Kapitalbehov (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)

NBG (20)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (21)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Kilde:

Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.

| (33) | Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om inden medio april 2014 at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet. |
| --- | --- |

(33)

Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om inden medio april 2014 at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.

| (34) | Fra ultimo marts 2013 til primo maj 2014 rejste bankerne kapital. |
| --- | --- |

(34)

Fra ultimo marts 2013 til primo maj 2014 rejste bankerne kapital.

2.1.2.   Støttemodtageren

| (35) | Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM)) samt i Det Forenede Kongerige. Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, likviditetsstyring og investeringsbankvirksomhed. Banken er etableret i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. september 2012 beskæftigede banken i alt 17 119 personer, hvoraf omtrent en tredjedel var ansat i det sydøstlige Europa og i Det Forenede Kongerige, mens de resterende to tredjedele var ansat i Grækenland (22). |
| --- | --- |

(35)

Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM)) samt i Det Forenede Kongerige. Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, likviditetsstyring og investeringsbankvirksomhed. Banken er etableret i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. september 2012 beskæftigede banken i alt 17 119 personer, hvoraf omtrent en tredjedel var ansat i det sydøstlige Europa og i Det Forenede Kongerige, mens de resterende to tredjedele var ansat i Grækenland (22).

| (36) | Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 6 043 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostninger beløb sig til ca. 4 786 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (23). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Med dette salg udmøntedes bankens tab på de nye GSO'er. |
| --- | --- |

(36)

Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 6 043 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostninger beløb sig til ca. 4 786 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (23). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Med dette salg udmøntedes bankens tab på de nye GSO'er.

| (37) | Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.

  Tabel 5


  Alpha Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013











  Driftsregnskab
  (mio. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | Proforma 2012
  (inkl. Emporiki) | 2013
  (inkl. Emporiki) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettorenteindtægter | 1 819 | 1 784 | 1 397 | 1 755 | 1 658 |
| Driftsindtægter i alt | 2 249 | 2 283 | 1 506 | 1 826 | 2 344 |
| Driftsudgifter i alt | –1 148 | –1 096 | –1 179 | –1 746 | –1 426 |
| Indtægter før hensættelser | 1 101 | 1 187 | 327 | 80 | 918 |
| Tab ved værdiforringelser til dækning af kreditrisiko | – 885 | –1 130 | –1 669 | –2 802 | –1 923 |
| Tab ved værdiforringelser på GSO'er og PSI-berettigede lån | — | –4 789 | — | — | — |
| Negativ goodwill | | | | | 3 283 |
| Nettofortjeneste/tab | 86 | –3 810 | –1 086 | ikke relevant | 2 922 |
| Udvalgte nøgletal
  (mio. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | Proforma 2012
  (inkl. Emporiki) | 2013
  (inkl. Emporiki) |
| Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (netto) | 49 305 | 44 876 | 40 495 | 55 459 | 51 678 |
| Indskud | 38 293 | 29 399 | 28 451 | 41 348 | 42 485 |
| Aktiver i alt | 66 798 | 59 148 | 58 357 | 76 518 | 73 697 |
| Egenkapital i alt (24) | 5 784 | 1 966 | 773 | 3 423 | 8 312 |
| Kilder: | 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
  Proforma 2012: Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 24.
  2012 og 2011: Finansielle resultater 2012 — Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
  2010: Finansielle resultater 2011 — Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf. |

(37)

Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.

Tabel 5

Alpha Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013

Driftsregnskab

(mio. EUR)

2010

2011

2012

Proforma 2012

(inkl. Emporiki)

2013

(inkl. Emporiki)

Nettorenteindtægter

1 819

1 784

1 397

1 755

1 658

Driftsindtægter i alt

2 249

2 283

1 506

1 826

2 344

Driftsudgifter i alt

–1 148

–1 096

–1 179

–1 746

–1 426

Indtægter før hensættelser

1 101

1 187

327

80

918

Tab ved værdiforringelser til dækning af kreditrisiko

– 885

–1 130

–1 669

–2 802

–1 923

Tab ved værdiforringelser på GSO'er og PSI-berettigede lån

—

–4 789

—

—

—

Negativ goodwill

3 283

Nettofortjeneste/tab

86

–3 810

–1 086

ikke relevant

2 922

Udvalgte nøgletal

(mio. EUR)

2010

2011

2012

Proforma 2012

(inkl. Emporiki)

2013

(inkl. Emporiki)

Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (netto)

49 305

44 876

40 495

55 459

51 678

Indskud

38 293

29 399

28 451

41 348

42 485

Aktiver i alt

66 798

59 148

58 357

76 518

73 697

Egenkapital i alt (24)

5 784

1 966

773

3 423

8 312

Kilder:

2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf

Proforma 2012: Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 24.

2012 og 2011: Finansielle resultater 2012 — Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf

2010: Finansielle resultater 2011 — Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.

| (38) | Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (4 786 mio. EUR (25)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 152 % pr. 31. december 2011 (26), mens 34 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato (27). |
| --- | --- |

(38)

Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (4 786 mio. EUR (25)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 152 % pr. 31. december 2011 (26), mens 34 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato (27).

| (39) | Ifølge 2013-stresstesten anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 262 mio. EUR i referencescenariet. |
| --- | --- |

(39)

Ifølge 2013-stresstesten anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 262 mio. EUR i referencescenariet.

| (40) | I marts 2014 foretog banken en kapitalforøgelse på 1,2 mia. EUR til dækning af det i betragtning 39 nævnte kapitalbehov og til tilbagekøb af præferenceaktier for 940 mio. EUR, som Grækenland ejede (28). I modsætning til Eurobanks kapitalforøgelse i april 2014 forpligtede stabilitetsfonden sig ikke til i tilfælde af manglende privat efterspørgsel at tilføre kapital i forbindelse med denne forøgelse. Bankens kapitalforøgelse blev opnået i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 0,66 EUR pr. aktie. |
| --- | --- |

(40)

I marts 2014 foretog banken en kapitalforøgelse på 1,2 mia. EUR til dækning af det i betragtning 39 nævnte kapitalbehov og til tilbagekøb af præferenceaktier for 940 mio. EUR, som Grækenland ejede (28). I modsætning til Eurobanks kapitalforøgelse i april 2014 forpligtede stabilitetsfonden sig ikke til i tilfælde af manglende privat efterspørgsel at tilføre kapital i forbindelse med denne forøgelse. Bankens kapitalforøgelse blev opnået i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 0,66 EUR pr. aktie.

| (41) | Efter kapitalforøgelsen bekendtgjorde banken den 17. april 2014, at den havde indløst Grækenlands præferenceaktier for et samlet beløb på 940 mio. EUR. |
| --- | --- |

(41)

Efter kapitalforøgelsen bekendtgjorde banken den 17. april 2014, at den havde indløst Grækenlands præferenceaktier for et samlet beløb på 940 mio. EUR.

2.2.   BANKENS ERHVERVELSE AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER

2.2.1.   Køb af Emporiki Bank

| (42) | Emporiki Bank blev stiftet i 1882. |
| --- | --- |

(42)

Emporiki Bank blev stiftet i 1882.

| (43) | I 2000 erhvervede Crédit Agricole Group indledningsvis 6,7 % af aktierne i Emporiki Bank. I 2006 blev Emporiki Bank et datterselskab af Crédit Agricole, da denne erhvervede en kontrollerende andel og øgede sin aktiepost til 94,99 % i Emporiki Bank. |
| --- | --- |

(43)

I 2000 erhvervede Crédit Agricole Group indledningsvis 6,7 % af aktierne i Emporiki Bank. I 2006 blev Emporiki Bank et datterselskab af Crédit Agricole, da denne erhvervede en kontrollerende andel og øgede sin aktiepost til 94,99 % i Emporiki Bank.

| (44) | Emporiki Bank drev detail-, forretnings- og investeringsbankvirksomhed, formueforvaltning, porteføljeforvaltning og finansielle tjenesteydelser i al almindelighed. Den tilbød sine tjenesteydelser i Grækenland gennem sit net af 323 filialer og i udlandet gennem sin filial i Cypern samt datterselskaber i Cypern, Bulgarien, Albanien og Rumænien (29). Den havde 4 230 ansatte pr. 31. december 2012. |
| --- | --- |

(44)

Emporiki Bank drev detail-, forretnings- og investeringsbankvirksomhed, formueforvaltning, porteføljeforvaltning og finansielle tjenesteydelser i al almindelighed. Den tilbød sine tjenesteydelser i Grækenland gennem sit net af 323 filialer og i udlandet gennem sin filial i Cypern samt datterselskaber i Cypern, Bulgarien, Albanien og Rumænien (29). Den havde 4 230 ansatte pr. 31. december 2012.

| (45) | Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og andre godkendte værdipapirer med en pålydende værdi af 766 mio. EUR. Som vist i tabel 2 beløb dens samlede PSI-relaterede omkostninger sig til ca. 590 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som vist i tabel 3 blev Emporiki Banks kapitalbehov vurderet til 2 475 mio. EUR på baggrund af en stresstest, der blev udført i 2012 af den græske nationalbank for perioden 31. december 2011 til 31. december 2014, baseret på Blackrocks prognoser for tab på lån. |
| --- | --- |

(45)

Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og andre godkendte værdipapirer med en pålydende værdi af 766 mio. EUR. Som vist i tabel 2 beløb dens samlede PSI-relaterede omkostninger sig til ca. 590 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som vist i tabel 3 blev Emporiki Banks kapitalbehov vurderet til 2 475 mio. EUR på baggrund af en stresstest, der blev udført i 2012 af den græske nationalbank for perioden 31. december 2011 til 31. december 2014, baseret på Blackrocks prognoser for tab på lån.

| (46) | Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole. |
| --- | --- |

(46)

Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole.

| (47) | Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken »aktiekøbsaftalen af 16. oktober 2012 mellem Crédit Agricole S.A. og Alpha Bank S.A. om salg og køb af Emporiki Bank of Greece S.A.«. Efter en due diligence-undersøgelse tilførte Crédit Agricole et samlet kapitalbeløb på 2 893 mio. EUR og tegnede hele den mængde konvertible obligationer, som banken udstedte for i alt 150 mio. EUR (30). Banken skulle herefter købe den fuldt ud rekapitaliserede Emporiki Bank for 1 EUR. I henhold til aktiekøbsaftalen købte banken ikke Emporiki Banks udenlandske datterselskaber, som forblev Crédit Agricoles ejendom, med undtagelse af den cypriotiske filial, som udgjorde en andel på 0,5 mia. EUR af aktiverne, og som indgik i det i købsaftalen definerede omfang. |
| --- | --- |

(47)

Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken »aktiekøbsaftalen af 16. oktober 2012 mellem Crédit Agricole S.A. og Alpha Bank S.A. om salg og køb af Emporiki Bank of Greece S.A.«. Efter en due diligence-undersøgelse tilførte Crédit Agricole et samlet kapitalbeløb på 2 893 mio. EUR og tegnede hele den mængde konvertible obligationer, som banken udstedte for i alt 150 mio. EUR (30). Banken skulle herefter købe den fuldt ud rekapitaliserede Emporiki Bank for 1 EUR. I henhold til aktiekøbsaftalen købte banken ikke Emporiki Banks udenlandske datterselskaber, som forblev Crédit Agricoles ejendom, med undtagelse af den cypriotiske filial, som udgjorde en andel på 0,5 mia. EUR af aktiverne, og som indgik i det i købsaftalen definerede omfang.

| (48) | Den 31. december 2012 efter Crédit Agricoles rekapitalisering var Emporiki Banks kapitalgrundlag 17,6 %, mens dens kapitalprocent var 13,5 %. |
| --- | --- |

(48)

Den 31. december 2012 efter Crédit Agricoles rekapitalisering var Emporiki Banks kapitalgrundlag 17,6 %, mens dens kapitalprocent var 13,5 %.

| (49) | Den 1. februar 2013 bekendtgjorde banken, at den havde fået overdraget hele Emporiki Banks aktiekapital (31). |
| --- | --- |

(49)

Den 1. februar 2013 bekendtgjorde banken, at den havde fået overdraget hele Emporiki Banks aktiekapital (31).

| (50) | Emporiki Banks nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og januar 2013 vises i tabel 6.

  Tabel 6


  Emporiki Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og januar 2013










  Mia. EUR | 31. december 2010
  (konsolideret) | 31. december 2011
  (konsolideret) | December 2012
  (omfang købt af banken) | Januar 2013
  (omfang købt af banken) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiver i alt | 26,78 | 21,7 | 19,5 | 18,2 |
| Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (brutto) | 24 | 23,48 | 19,85 | 19,8 |
| Hensættelser | 2,8 | 4,4 | 5 | 5 |
| Kundernes tilgodehavender | 12,2 | 11,3 | 12,68 | 12,9 |
| Finansiering fra Eurosystemet | 0,3 | 1,77 | 1,2 | 1,2 |
| Egenkapital i alt | 0,9 | 0,9 | 1,73 | 2,3 |
| Tab efter skat | –0,87 | –1,76 | –1,5 | |
| Nettoudlån/-indlån | 173,8 % | 169,1 % | 117,2 % | 114,1 % |
| Kilder: | Januar 2013: Alpha Bank årsregnskab 2012, udgave af 27. marts 2013 (online: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
  December 2012: Nøgleindikatorer for Alpha Bank og Emporiki Bank, online: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
  2011 og 2010: Emporiki Banks konsoliderede årsregnskaber pr. 31. december 2011. |

(50)

Emporiki Banks nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og januar 2013 vises i tabel 6.

Tabel 6

Emporiki Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og januar 2013

Mia. EUR

31. december 2010

(konsolideret)

31. december 2011

(konsolideret)

December 2012

(omfang købt af banken)

Januar 2013

(omfang købt af banken)

Aktiver i alt

26,78

21,7

19,5

18,2

Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (brutto)

24

23,48

19,85

19,8

Hensættelser

2,8

4,4

5

5

Kundernes tilgodehavender

12,2

11,3

12,68

12,9

Finansiering fra Eurosystemet

0,3

1,77

1,2

1,2

Egenkapital i alt

0,9

0,9

1,73

2,3

Tab efter skat

–0,87

–1,76

–1,5

Nettoudlån/-indlån

173,8 %

169,1 %

117,2 %

114,1 %

Kilder:

Januar 2013: Alpha Bank årsregnskab 2012, udgave af 27. marts 2013 (online: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)

December 2012: Nøgleindikatorer for Alpha Bank og Emporiki Bank, online: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2

2011 og 2010: Emporiki Banks konsoliderede årsregnskaber pr. 31. december 2011.

2.2.2.   Køb af de tre andelsbankers udvalgte forpligtelser

| (51) | Den 8. december 2013 besluttede den græske nationalbank at foretage en afvikling af de tre andelsbanker for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien. |
| --- | --- |

(51)

Den 8. december 2013 besluttede den græske nationalbank at foretage en afvikling af de tre andelsbanker for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien.

| (52) | Den græske nationalbank iværksatte en købs- og overtagelsesprocedure (32), hvorved alle indskud, herunder interbankindskud, og fordringer og forpligtelser over for Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (HDIGF), men ingen låneforpligtelser, ville blive overdraget til en køber. Den græske nationalbank kontaktede de fire systemisk vigtige græske banker, da der ifølge nationalbanken skulle overføres indskud til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken og Eurobank afgav den 5. december 2013 bindende tilbud. Den græske nationalbank valgte bankens tilbud som det foretrukne. Banken tilbød et beløb svarende til 2,1 % af de overførte indskud som vederlag. |
| --- | --- |

(52)

Den græske nationalbank iværksatte en købs- og overtagelsesprocedure (32), hvorved alle indskud, herunder interbankindskud, og fordringer og forpligtelser over for Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (HDIGF), men ingen låneforpligtelser, ville blive overdraget til en køber. Den græske nationalbank kontaktede de fire systemisk vigtige græske banker, da der ifølge nationalbanken skulle overføres indskud til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken og Eurobank afgav den 5. december 2013 bindende tilbud. Den græske nationalbank valgte bankens tilbud som det foretrukne. Banken tilbød et beløb svarende til 2,1 % af de overførte indskud som vederlag.

2.2.2.1.   Banken for Dodekaneserne

| (53) | Banken for Dodekaneserne blev stiftet i 1994. |
| --- | --- |

(53)

Banken for Dodekaneserne blev stiftet i 1994.

| (54) | Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Dodekaneserne om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Dodekaneserne foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Dodekaneserne på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 3,5 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer. |
| --- | --- |

(54)

Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Dodekaneserne om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Dodekaneserne foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Dodekaneserne på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 3,5 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.

| (55) | Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Dodekaneserne. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (33). En udvalgt række af banken for Dodekanesernes forpligtelser blev overført til banken (34). Ifølge den græske nationalbank (35) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til ca. 6 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 255 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov (36) på 249 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 166 mio. EUR, i EFSF-obligationer og gav tilsagn om, at de resterende 83 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Dodekaneserne beløb sig til 258,5 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov. |
| --- | --- |

(55)

Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Dodekaneserne. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (33). En udvalgt række af banken for Dodekanesernes forpligtelser blev overført til banken (34). Ifølge den græske nationalbank (35) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til ca. 6 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 255 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov (36) på 249 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 166 mio. EUR, i EFSF-obligationer og gav tilsagn om, at de resterende 83 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Dodekaneserne beløb sig til 258,5 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov.

| (56) | Pr. 30. september 2013 havde banken for Dodekaneserne 132 ansatte og 11 filialer. I forbindelse med afviklingen overtog banken ingen af filialerne i banken for Dodekaneserne, men anførte, at den ville opretholde en fysisk tilstedeværelse i områder, hvor der ikke fandtes overlapninger (nemlig på fire øer uden andre banker), ved at leje de fire små filialer, som blev forvaltet af likvidator. De ansatte i banken for Dodekaneserne blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken. |
| --- | --- |

(56)

Pr. 30. september 2013 havde banken for Dodekaneserne 132 ansatte og 11 filialer. I forbindelse med afviklingen overtog banken ingen af filialerne i banken for Dodekaneserne, men anførte, at den ville opretholde en fysisk tilstedeværelse i områder, hvor der ikke fandtes overlapninger (nemlig på fire øer uden andre banker), ved at leje de fire små filialer, som blev forvaltet af likvidator. De ansatte i banken for Dodekaneserne blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.

2.2.2.2.   Banken for Evia

| (57) | Banken for Evia blev stiftet i 1995. |
| --- | --- |

(57)

Banken for Evia blev stiftet i 1995.

| (58) | Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Evia om at genoprette sin egentlige kernekapitalprocent. Evia Bank foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Evia på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 1,8 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer. |
| --- | --- |

(58)

Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Evia om at genoprette sin egentlige kernekapitalprocent. Evia Bank foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Evia på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 1,8 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.

| (59) | Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Evia. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (37). En udvalgt række af banken for Evias forpligtelser blev overført til banken (38). Ifølge den græske nationalbank (39) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 98 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 96 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 64 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 32 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Evia beløb sig til 105 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov.
  Pr. 30. september 2013 havde banken for Evia 59 ansatte og fire filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Evia. De ansatte i banken for Evia blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken. |
| --- | --- |

(59)

Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Evia. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (37). En udvalgt række af banken for Evias forpligtelser blev overført til banken (38). Ifølge den græske nationalbank (39) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 98 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 96 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 64 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 32 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Evia beløb sig til 105 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov.

Pr. 30. september 2013 havde banken for Evia 59 ansatte og fire filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Evia. De ansatte i banken for Evia blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.

2.2.2.3.   Banken for Vestmakedonien

| (60) | I 1995 stiftedes Kozani præfekturs andelsselskab til udviklingskredit. I 2008 skiftede andelsselskabet navn til Cooperative Bank of Western Macedonia. |
| --- | --- |

(60)

I 1995 stiftedes Kozani præfekturs andelsselskab til udviklingskredit. I 2008 skiftede andelsselskabet navn til Cooperative Bank of Western Macedonia.

| (61) | Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Vestmakedonien om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Vestmakedonien foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Vestmakedonien på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. september 2013 skønnet til - 11 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer. |
| --- | --- |

(61)

Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Vestmakedonien om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Vestmakedonien foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Vestmakedonien på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. september 2013 skønnet til - 11 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.

| (62) | Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Vestmakedonien. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (40). En udvalgt række af banken for Vestmakedoniens forpligtelser blev overført til banken (41). Ifølge den græske nationalbank (42) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 84 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 82 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 55 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 27 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. |
| --- | --- |

(62)

Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Vestmakedonien. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (40). En udvalgt række af banken for Vestmakedoniens forpligtelser blev overført til banken (41). Ifølge den græske nationalbank (42) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 84 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 82 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 55 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 27 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt.

| (63) | Pr. 30. september 2013 havde banken for Vestmakedonien 36 ansatte og tre filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Vestmakedonien. De ansatte i banken for Vestmakedonien blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken. |
| --- | --- |

(63)

Pr. 30. september 2013 havde banken for Vestmakedonien 36 ansatte og tre filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Vestmakedonien. De ansatte i banken for Vestmakedonien blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.

| (64) | Nøgletallene for de tre andelsbanker fremgår af tabel 7.

  Tabel 7


  Nøgletal for de tre andelsbanker (mio. EUR) | (A) | (B) | (C) | (D) = (B) - (A) | (E) = 2,1 %* (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Dagsværdi af overførte aktiver | Dagsværdi af overførte passiver | heraf overførte indskud | Oprindeligt udækket finansieringsbehov | Vederlag
  (2,1 % af overførte indskud) |
| Banken for Dodekanes-erne | 6 | 255 | 255 | 249 | 5 |
| Banken for Evia | 2 | 98 | 95 | 96 | 2 |
| Banken for Vestmakedonien | 2 | 84 | 82 | 82 | 2 |
| I alt | | | | 427 | 9 |
| Kilder: | Den græske nationalbanks kredit- og forsikringskommissions beslutning 97/1, 97/2, 97/3 af 8.2.2013.
  Den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5, 14/6, 14/7, 14/8 af 8.12.2013. |

(64)

Nøgletallene for de tre andelsbanker fremgår af tabel 7.

Tabel 7

Nøgletal for de tre andelsbanker (mio. EUR)

(A)

(B)

(C)

(D) = (B) - (A)

(E) = 2,1 %* (C)

Dagsværdi af overførte aktiver

Dagsværdi af overførte passiver

heraf overførte indskud

Oprindeligt udækket finansieringsbehov

Vederlag

(2,1 % af overførte indskud)

Banken for Dodekanes-erne

6

255

255

249

5

Banken for Evia

2

98

95

96

2

Banken for Vestmakedonien

2

84

82

82

2

I alt

427

9

Kilder:

Den græske nationalbanks kredit- og forsikringskommissions beslutning 97/1, 97/2, 97/3 af 8.2.2013.

Den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5, 14/6, 14/7, 14/8 af 8.12.2013.

2.2.3.   Køb af Citibank Greece

| (65) | Citibank International blev stiftet i 1812. Citibank etablerede sig i Grækenland i 1964, primært med kunder inden for søfart og erhvervsliv. I 1980 begyndte Citibank Greece også at drive detailbankvirksomhed. Citibank Greece driver i dag forretning på både privat- og erhvervskundemarkedet og har et net af 20 filialer i hele landet. |
| --- | --- |

(65)

Citibank International blev stiftet i 1812. Citibank etablerede sig i Grækenland i 1964, primært med kunder inden for søfart og erhvervsliv. I 1980 begyndte Citibank Greece også at drive detailbankvirksomhed. Citibank Greece driver i dag forretning på både privat- og erhvervskundemarkedet og har et net af 20 filialer i hele landet.

| (66) | Den 29. maj 2014 modtog stabilitetsfonden en anmodning fra banken om samtykke til køb af Citibank Greece, herunder Diners Club Greece (i det følgende benævnt »Diners«) (43). |
| --- | --- |

(66)

Den 29. maj 2014 modtog stabilitetsfonden en anmodning fra banken om samtykke til køb af Citibank Greece, herunder Diners Club Greece (i det følgende benævnt »Diners«) (43).

| (67) | Banken udtrykte sin hensigt om at overtage Citibanks græske aktiviteter, herunder udlån til kunder (for en nettosum af 442 mio. EUR og 1 115 mio. EUR i misligholdte lån), kundeindlån (i alt 1 067 mio. EUR), forvaltede aktiver (1 186 mio. EUR), detailbankfilialerne, ATM-nettet (44) og medarbejderne (45). Desuden anførte banken, at den ville købe hele den ordinære aktiekapital i Diners. |
| --- | --- |

(67)

Banken udtrykte sin hensigt om at overtage Citibanks græske aktiviteter, herunder udlån til kunder (for en nettosum af 442 mio. EUR og 1 115 mio. EUR i misligholdte lån), kundeindlån (i alt 1 067 mio. EUR), forvaltede aktiver (1 186 mio. EUR), detailbankfilialerne, ATM-nettet (44) og medarbejderne (45). Desuden anførte banken, at den ville købe hele den ordinære aktiekapital i Diners.

| (68) | Prisen er fastsat til 2 mio. EUR. |
| --- | --- |

(68)

Prisen er fastsat til 2 mio. EUR.

| (69) | Den 5. juni 2014 gav stabilitetsfonden sit samtykke til bankens køb af Citibank Greece. |
| --- | --- |

(69)

Den 5. juni 2014 gav stabilitetsfonden sit samtykke til bankens køb af Citibank Greece.

2.3.   STØTTEFORANSTALTNINGER

2.3.1.   Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)

| (70) | Banken har fået flere former for støtte i henhold til den græske bankstøtteordnings rekapitaliseringsforanstaltning, garantiforanstaltning og foranstaltning med statsobligationslån. |
| --- | --- |

(70)

Banken har fået flere former for støtte i henhold til den græske bankstøtteordnings rekapitaliseringsforanstaltning, garantiforanstaltning og foranstaltning med statsobligationslån.

2.3.1.1.   Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)

| (71) | Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2011 beløb garantierne til banken sig til ca. 14,0 mia. EUR. Pr. 30. september 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1,6 mia. EUR (46). |
| --- | --- |

(71)

Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2011 beløb garantierne til banken sig til ca. 14,0 mia. EUR. Pr. 30. september 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1,6 mia. EUR (46).

| (72) | I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 12. juni 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(72)

I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 12. juni 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.

2.3.1.2.   Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)

| (73) | I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 940 mio. EUR (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver (47) på det pågældende tidspunkt. |
| --- | --- |

(73)

I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 940 mio. EUR (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver (47) på det pågældende tidspunkt.

| (74) | Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år. |
| --- | --- |

(74)

Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år.

| (75) | Banken indløste præferenceaktierne den 17. april 2014 som beskrevet i betragtning 41. |
| --- | --- |

(75)

Banken indløste præferenceaktierne den 17. april 2014 som beskrevet i betragtning 41.

2.3.2.   Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)

| (76) | Likviditetsstøtte i nødsituationer (ELA) er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for likviditetsstøtte i nødsituationer, er [...] (48) basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering. |
| --- | --- |

(76)

Likviditetsstøtte i nødsituationer (ELA) er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for likviditetsstøtte i nødsituationer, er [...] (48) basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.

| (77) | Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i nødsituationer bæres af den græske nationalbank. Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i nødsituationer, som nationalbanken har ydet (49). Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov nr. 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov nr. 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer på kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i nødsituationer, skal betale et garantigebyr til staten på [...] basispoint. |
| --- | --- |

(77)

Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i nødsituationer bæres af den græske nationalbank. Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i nødsituationer, som nationalbanken har ydet (49). Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov nr. 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov nr. 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer på kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i nødsituationer, skal betale et garantigebyr til staten på [...] basispoint.

| (78) | Pr. 31. december 2011 havde banken modtaget 6,7 mia. EUR i statsgaranteret ELA (50), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 23,6 mia. EUR i statsgaranteret ELA (51). |
| --- | --- |

(78)

Pr. 31. december 2011 havde banken modtaget 6,7 mia. EUR i statsgaranteret ELA (50), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 23,6 mia. EUR i statsgaranteret ELA (51).

2.3.3.   Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)

| (79) | Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.

  Tabel 8


  Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden | Første tilførsel af brokapital — maj 2012 | Anden tilførsel af brokapital — dec. 2012 | Tilsagnserklæring — dec. 2012 | Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 — maj 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foranstaltning | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Beløb
  (mio. EUR) | 1 900 | 1 042 | 1 629 | 4 021 |

(79)

Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.

Tabel 8

Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden

Første tilførsel af brokapital — maj 2012

Anden tilførsel af brokapital — dec. 2012

Tilsagnserklæring — dec. 2012

Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 — maj 2013

Foranstaltning

B1

B2

B3

B4

Beløb

(mio. EUR)

1 900

1 042

1 629

4 021

2.3.3.1.   Første tilførsel af brokapital (foranstaltning B1)

| (80) | Betragtning 14-32 til Alpha-indledningsafgørelsen (52) rummer en detaljeret beskrivelse af den første tilførsel af brokapital i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i nedenstående afsnit. |
| --- | --- |

(80)

Betragtning 14-32 til Alpha-indledningsafgørelsen (52) rummer en detaljeret beskrivelse af den første tilførsel af brokapital i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i nedenstående afsnit.

| (81) | Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforøgelse med et beløb på op til 1,9 mia. EUR. |
| --- | --- |

(81)

Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforøgelse med et beløb på op til 1,9 mia. EUR.

| (82) | I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 1,9 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om tilførsler af brokapital i lov nr. 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen fastslog i betragtning 48 til Alpha-åbningsafgørelsen, at tilførslen af brokapital, som var afsluttet den 28. maj 2012, var led i gennemførslen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første tilførsel af brokapital var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en solvensgrad på 8 % pr. 31. december 2011, da tilførslen af brokapital blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse yderligere kapital gennem en kommende kapitalforøgelse, og at tilførslen af brokapital blot skulle opretholde bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforøgelsen havde fundet sted. |
| --- | --- |

(82)

I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 1,9 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om tilførsler af brokapital i lov nr. 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen fastslog i betragtning 48 til Alpha-åbningsafgørelsen, at tilførslen af brokapital, som var afsluttet den 28. maj 2012, var led i gennemførslen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første tilførsel af brokapital var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en solvensgrad på 8 % pr. 31. december 2011, da tilførslen af brokapital blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse yderligere kapital gennem en kommende kapitalforøgelse, og at tilførslen af brokapital blot skulle opretholde bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforøgelsen havde fundet sted.

| (83) | Vedrørende perioden mellem datoen for den første tilførsel af brokapital og datoen for konverteringen af den første brokapital til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (53). |
| --- | --- |

(83)

Vedrørende perioden mellem datoen for den første tilførsel af brokapital og datoen for konverteringen af den første brokapital til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (53).

2.3.3.2.   Anden tilførsel af brokapital (foranstaltning B2)

| (84) | Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Dens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skulle opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB. |
| --- | --- |

(84)

Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Dens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skulle opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.

| (85) | Derfor blev det nødvendigt med endnu en tilførsel af brokapital. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overførsel af EFSF-obligationer til banken. |
| --- | --- |

(85)

Derfor blev det nødvendigt med endnu en tilførsel af brokapital. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overførsel af EFSF-obligationer til banken.

2.3.3.3.   Tilsagnserklæringen af 21. december 2012 (foranstaltning B3)

| (86) | I tillæg til den anden tilførsel af brokapital gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 1 629 mio. EUR (foranstaltning B3). |
| --- | --- |

(86)

I tillæg til den anden tilførsel af brokapital gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 1 629 mio. EUR (foranstaltning B3).

| (87) | Summen af de to tilførsler af brokapital (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (4 571 mio. EUR (54)). |
| --- | --- |

(87)

Summen af de to tilførsler af brokapital (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (4 571 mio. EUR (54)).

2.3.3.4.   Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)

| (88) | Den 16. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forøgelse af bankens aktiekapital. Den 1. maj 2013 bekendtgjorde banken den fulde tegning af udstedte tegningsrettigheder for 457 mio. EUR og emissionen af nye aktier for op til 93 mio. EUR møntet på private investorer til kurs 0,44 EUR pr. stk. (55). |
| --- | --- |

(88)

Den 16. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forøgelse af bankens aktiekapital. Den 1. maj 2013 bekendtgjorde banken den fulde tegning af udstedte tegningsrettigheder for 457 mio. EUR og emissionen af nye aktier for op til 93 mio. EUR møntet på private investorer til kurs 0,44 EUR pr. stk. (55).

| (89) | Den 3. juni 2013 (56) bekendtgjorde banken, at udstedelsen af tegningsrettigheder var fuldført, og at alle aktier var afsat til private investorer. Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse nåede derfor 550 mio. EUR. |
| --- | --- |

(89)

Den 3. juni 2013 (56) bekendtgjorde banken, at udstedelsen af tegningsrettigheder var fuldført, og at alle aktier var afsat til private investorer. Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse nåede derfor 550 mio. EUR.

| (90) | Samme dato bekendtgjorde banken desuden, at stabilitetsfonden ville tegne 9 138 636 364 aktier til kurs 0,44 EUR pr. stk. Følgelig tilførte stabilitetsfonden ved rekapitaliseringen foråret 2013 banken i alt 4 021 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltning B1, B2 og B3 efter fradrag af værdien af den private deltagelse. Stabilitetsfondens aktier giver den begrænsede stemmerettigheder, da den samlede private deltagelse havde nået 12 % af kapitalforøgelsen. Ifølge loven om stabilitetsfonden ville private investorer fortsat kontrollere banken, hvis de indskød over 10 % af den kapital, banken havde behov for. Dog opretholder stabilitetsfonden de fulde stemmerettigheder vedrørende centrale ledelsesbeslutninger. |
| --- | --- |

(90)

Samme dato bekendtgjorde banken desuden, at stabilitetsfonden ville tegne 9 138 636 364 aktier til kurs 0,44 EUR pr. stk. Følgelig tilførte stabilitetsfonden ved rekapitaliseringen foråret 2013 banken i alt 4 021 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltning B1, B2 og B3 efter fradrag af værdien af den private deltagelse. Stabilitetsfondens aktier giver den begrænsede stemmerettigheder, da den samlede private deltagelse havde nået 12 % af kapitalforøgelsen. Ifølge loven om stabilitetsfonden ville private investorer fortsat kontrollere banken, hvis de indskød over 10 % af den kapital, banken havde behov for. Dog opretholder stabilitetsfonden de fulde stemmerettigheder vedrørende centrale ledelsesbeslutninger.

| (91) | Ved hjælp af bankens aktiekapitalforhøjelse (foranstaltning B4) blev den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev delvis opfyldt. |
| --- | --- |

(91)

Ved hjælp af bankens aktiekapitalforhøjelse (foranstaltning B4) blev den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev delvis opfyldt.

| (92) | Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit (57), som den ekstraordinære generalforsamling besluttede den 16. april 2012 (58), blev kursen på de nye aktier fastsat til 0,44 EUR pr. stk. |
| --- | --- |

(92)

Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit (57), som den ekstraordinære generalforsamling besluttede den 16. april 2012 (58), blev kursen på de nye aktier fastsat til 0,44 EUR pr. stk.

| (93) | Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 83,66 % (59). Stabilitetsfonden udstedte 1 233 503 482 warrants og gav vederlagsfrit private investorer én warrant for hver tegnet aktie (60). Hver warrant giver ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Den første lejlighed var 10. december 2013, og derefter kan man udnytte sin warrant to gange årligt indtil 10. december 2017. Udnyttelseskursen er den samme som tegningskursen på 0,44 EUR pr. stk. forhøjet med en årlig rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder) (61). |
| --- | --- |

(93)

Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 83,66 % (59). Stabilitetsfonden udstedte 1 233 503 482 warrants og gav vederlagsfrit private investorer én warrant for hver tegnet aktie (60). Hver warrant giver ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Den første lejlighed var 10. december 2013, og derefter kan man udnytte sin warrant to gange årligt indtil 10. december 2017. Udnyttelseskursen er den samme som tegningskursen på 0,44 EUR pr. stk. forhøjet med en årlig rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder) (61).

| (94) | Ifølge loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun aftalekurserne på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder. Desuden vil en sådan justering blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der er ikke truffet bestemmelse om justering i tilfælde af en aktiekapitalforøgelse uden fortegningsret. |
| --- | --- |

(94)

Ifølge loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun aftalekurserne på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder. Desuden vil en sådan justering blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der er ikke truffet bestemmelse om justering i tilfælde af en aktiekapitalforøgelse uden fortegningsret.

2.3.4.   Statsstøtteforanstaltninger til fordel for de tre andelsbanker

| (95) | Som allerede nævnt i afsnit 2.2.2 blev det udækkede finansieringsbehov i andelsbankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien anslået af den græske nationalbank til henholdsvis 249 mio. EUR, 96 mio. EUR og 82 mio. EUR. Det samlede udækkede finansieringsbehov var således anslået 427 mio. EUR. Det blev dækket af stabilitetsfonden, som gav banken EFSF-obligationer af tilsvarende værdi. |
| --- | --- |

(95)

Som allerede nævnt i afsnit 2.2.2 blev det udækkede finansieringsbehov i andelsbankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien anslået af den græske nationalbank til henholdsvis 249 mio. EUR, 96 mio. EUR og 82 mio. EUR. Det samlede udækkede finansieringsbehov var således anslået 427 mio. EUR. Det blev dækket af stabilitetsfonden, som gav banken EFSF-obligationer af tilsvarende værdi.

2.4.   OMSTRUKTURERINGSPLANEN

| (96) | Den 12. juni 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det gøres rede for, hvordan banken som en samlet enhed dannet ved erhvervelsen af Emporiki Bank og indskuddene fra de tre andelsbanker agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(96)

Den 12. juni 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det gøres rede for, hvordan banken som en samlet enhed dannet ved erhvervelsen af Emporiki Bank og indskuddene fra de tre andelsbanker agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.

2.4.1.   Indenlandsk bankvirksomhed

| (97) | Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens bankens internationale aktiviteter udgjorde mere end 20 % af de samlede aktiver i december 2009 og 15 % af de samlede aktiver i juni 2013 (62), bør denne andel falde til ca. [...] ved udgangen af 2018 (63). |
| --- | --- |

(97)

Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens bankens internationale aktiviteter udgjorde mere end 20 % af de samlede aktiver i december 2009 og 15 % af de samlede aktiver i juni 2013 (62), bør denne andel falde til ca. [...] ved udgangen af 2018 (63).

| (98) | Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten af sin græske bankvirksomhed. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur. |
| --- | --- |

(98)

Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten af sin græske bankvirksomhed. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.

| (99) | Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før erhvervelsen af Emporiki Bank og de tre andelsbanker. Fra den 31. december 2010 til den 30. september 2012 nedbragte banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Den reducerede antallet af filialer fra 458 i 2010 til 426 i 2012 (64) og nedbragte i samme periode arbejdsstyrken i sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland med flere hundrede personer (65). |
| --- | --- |

(99)

Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før erhvervelsen af Emporiki Bank og de tre andelsbanker. Fra den 31. december 2010 til den 30. september 2012 nedbragte banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Den reducerede antallet af filialer fra 458 i 2010 til 426 i 2012 (64) og nedbragte i samme periode arbejdsstyrken i sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland med flere hundrede personer (65).

| (100) | Fra december 2012 til december 2017 regner banken med at skære yderligere ned på antallet af filialer i Grækenland fra 739 til [...]. Personalet i bankvirksomheden og anden virksomhed i Grækenland vil blive reduceret fra 11 435 til [...] (66). |
| --- | --- |

(100)

Fra december 2012 til december 2017 regner banken med at skære yderligere ned på antallet af filialer i Grækenland fra 739 til [...]. Personalet i bankvirksomheden og anden virksomhed i Grækenland vil blive reduceret fra 11 435 til [...] (66).

| (101) | Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for bankens virksomhed i Grækenland med [...] % proforma fra 1 345 mio. EUR i 2012 til [...] mio. EUR i 2017 (67). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for den græske bankvirksomhed falde til under [...] % ved slutningen af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for bankens virksomhed i Grækenland med [...] % proforma fra 1 345 mio. EUR i 2012 til [...] mio. EUR i 2017 (67). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for den græske bankvirksomhed falde til under [...] % ved slutningen af omstruktureringsperioden.

| (102) | Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil nedbringe sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne sænke renten på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrenten (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland. Faldet vil primært ske i form af meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af statsgaranteret ELA og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 32 % af dens samlede aktiver i 2012 til blot [...] % i 2017 (68). |
| --- | --- |

(102)

Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil nedbringe sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne sænke renten på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrenten (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland. Faldet vil primært ske i form af meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af statsgaranteret ELA og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 32 % af dens samlede aktiver i 2012 til blot [...] % i 2017 (68).

| (103) | Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til [...] % i 2018 (fra 131 % i 2012 (69)), mens dens kapitalgrundlag fortsat vil blive forbedret. |
| --- | --- |

(103)

Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til [...] % i 2018 (fra 131 % i 2012 (69)), mens dens kapitalgrundlag fortsat vil blive forbedret.

| (104) | En anden af bankens prioriteter er forvaltningen af misligholdte lån. Banken vil skærpe sine kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse (bedre sikkerhedsstillelse, snævrere grænser) såvel som forvaltningen af misligholdte lån. Andelen af misligholdte lån vil nå [...] % i 2014 og derefter begynde at falde med ca. [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (70). Risikoomkostningen (værdiforringelser) vil falde fra 2 799 mio. EUR proforma (dvs. inklusive Emporiki Bank) i 2012 til [...] mio. EUR i 2018 (71) på grund af genoprettelsen af den græske økonomi. |
| --- | --- |

(104)

En anden af bankens prioriteter er forvaltningen af misligholdte lån. Banken vil skærpe sine kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse (bedre sikkerhedsstillelse, snævrere grænser) såvel som forvaltningen af misligholdte lån. Andelen af misligholdte lån vil nå [...] % i 2014 og derefter begynde at falde med ca. [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (70). Risikoomkostningen (værdiforringelser) vil falde fra 2 799 mio. EUR proforma (dvs. inklusive Emporiki Bank) i 2012 til [...] mio. EUR i 2018 (71) på grund af genoprettelsen af den græske økonomi.

| (105) | Forbedringen af driftseffektiviteten, stigningen i nettorentemarginalen og de faldende risikoomkostninger vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. [...]. Dens egenkapitalforrentning vil nå op på [...] % i 2018 (72). |
| --- | --- |

(105)

Forbedringen af driftseffektiviteten, stigningen i nettorentemarginalen og de faldende risikoomkostninger vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. [...]. Dens egenkapitalforrentning vil nå op på [...] % i 2018 (72).

2.4.2.   International bankvirksomhed

| (106) | Banken har allerede begyndt at reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den solgte sit ukrainske datterselskab i august 2013, antallet af filialer i Sydøsteuropa blev nedbragt fra 622 i 2009 til 488 i 2012 (73). |
| --- | --- |

(106)

Banken har allerede begyndt at reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den solgte sit ukrainske datterselskab i august 2013, antallet af filialer i Sydøsteuropa blev nedbragt fra 622 i 2009 til 488 i 2012 (73).

| (107) | Banken vil fortsat reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den agter at begrænse omfanget af sine internationale aktiver til [...] mia. EUR. For at nå dette mål vil banken overveje enhver kombination af afhændelser og reduktion af sine porteføljer. Dette påtænkte omfang af bankens internationale aktiver udgør en nedbringelse med [...] % af dens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012 [...]. |
| --- | --- |

(107)

Banken vil fortsat reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den agter at begrænse omfanget af sine internationale aktiver til [...] mia. EUR. For at nå dette mål vil banken overveje enhver kombination af afhændelser og reduktion af sine porteføljer. Dette påtænkte omfang af bankens internationale aktiver udgør en nedbringelse med [...] % af dens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012 [...].

| (108) | Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår likviditetsstilling. Den koncerninterne finansiering af de udenlandske datterselskaber vil falde fra 4 172 mio. EUR til [...] mio. EUR fra 2013 til 2017 (74). |
| --- | --- |

(108)

Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår likviditetsstilling. Den koncerninterne finansiering af de udenlandske datterselskaber vil falde fra 4 172 mio. EUR til [...] mio. EUR fra 2013 til 2017 (74).

| (109) | For at forbedre rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter planlægger banken at gennemføre et betydeligt program for at nedbringe omkostningerne i det internationale net med nedskæringer i både antallet af filialer og medarbejdere. F.eks. i [...] vil [...] filialer ud af [...] blive lukket, mens personalet vil blive reduceret med [...] ansatte (- [...]) i perioden 2012-2018 (75). |
| --- | --- |

(109)

For at forbedre rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter planlægger banken at gennemføre et betydeligt program for at nedbringe omkostningerne i det internationale net med nedskæringer i både antallet af filialer og medarbejdere. F.eks. i [...] vil [...] filialer ud af [...] blive lukket, mens personalet vil blive reduceret med [...] ansatte (- [...]) i perioden 2012-2018 (75).

| (110) | Egenkapitalforrentningen vil således nå [...] (76). |
| --- | --- |

(110)

Egenkapitalforrentningen vil således nå [...] (76).

2.4.3.   Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer

| (111) | Det er lykkedes banken at rejse en betydelig mængde kapital på markedet og derved reducere det omfang af statsstøtte, den havde brug for. |
| --- | --- |

(111)

Det er lykkedes banken at rejse en betydelig mængde kapital på markedet og derved reducere det omfang af statsstøtte, den havde brug for.

| (112) | Først rejste banken privat kapital i 2009 med udstedelsen af tegningsrettigheder for 986 mio. EUR (77). Som nævnt i betragtning 89 lykkedes det også banken at rejse kapital fra private investorer ved rekapitaliseringen foråret 2013. De eksisterende aktionærer fik også deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden i den anledning fik 83,66 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 4,9 % til de tidligere aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. |
| --- | --- |

(112)

Først rejste banken privat kapital i 2009 med udstedelsen af tegningsrettigheder for 986 mio. EUR (77). Som nævnt i betragtning 89 lykkedes det også banken at rejse kapital fra private investorer ved rekapitaliseringen foråret 2013. De eksisterende aktionærer fik også deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden i den anledning fik 83,66 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 4,9 % til de tidligere aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.

| (113) | Banken rejste 1,2 mia. EUR på markedet i marts 2014 til dækning af sit yderligere kapitalbehov og til at indløse Grækenlands præferenceaktier. Disse nye aktier blev udstedt til en højere kurs pr. stk. end den, stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen foråret 2013. |
| --- | --- |

(113)

Banken rejste 1,2 mia. EUR på markedet i marts 2014 til dækning af sit yderligere kapitalbehov og til at indløse Grækenlands præferenceaktier. Disse nye aktier blev udstedt til en højere kurs pr. stk. end den, stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen foråret 2013.

| (114) | Den 20. april 2012 tilbød banken at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 40, 60 og 60 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Den 7. maj 2012 bekendtgjorde banken resultatet af dette tilbagekøb (78). Den samlede deltagelse nåede 66 %, og kapitalgevinsten blev på i alt 333 mio. EUR. Den 19. april 2013 bekendtgjorde banken endnu en passivstyringsoperation vedrørende et yderligere nominelt beløb på 316 mio. EUR. Banken tilbød at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 35, 55 og 55 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Deltagelsen blev 58 %, og kapitalgevinsten blev 103 mio. EUR. |
| --- | --- |

(114)

Den 20. april 2012 tilbød banken at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 40, 60 og 60 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Den 7. maj 2012 bekendtgjorde banken resultatet af dette tilbagekøb (78). Den samlede deltagelse nåede 66 %, og kapitalgevinsten blev på i alt 333 mio. EUR. Den 19. april 2013 bekendtgjorde banken endnu en passivstyringsoperation vedrørende et yderligere nominelt beløb på 316 mio. EUR. Banken tilbød at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 35, 55 og 55 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Deltagelsen blev 58 %, og kapitalgevinsten blev 103 mio. EUR.

| (115) | Som følge af de to tilbagekøb faldt den udestående mængde efterstillet gæld og hybridgæld fra 985 mio. EUR til 134 mio. EUR. |
| --- | --- |

(115)

Som følge af de to tilbagekøb faldt den udestående mængde efterstillet gæld og hybridgæld fra 985 mio. EUR til 134 mio. EUR.

2.5.   DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN

| (116) | Den 12. juni 2014 afgav Grækenland løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber gennemfører den omstruktureringsplan, der blev fremsendt samme dag, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen. Disse yderligere forpligtelser, som er angivet i bilaget, opsummeres i dette afsnit. |
| --- | --- |

(116)

Den 12. juni 2014 afgav Grækenland løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber gennemfører den omstruktureringsplan, der blev fremsendt samme dag, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen. Disse yderligere forpligtelser, som er angivet i bilaget, opsummeres i dette afsnit.

| (117) | For det første afgav Grækenland løfte om, at banken omstrukturerer sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (79). |
| --- | --- |

(117)

For det første afgav Grækenland løfte om, at banken omstrukturerer sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (79).

| (118) | Grækenland gav også tilsagn om, at banken nedbringer sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholder et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og -indlån pr. 31. december 2017 (80). |
| --- | --- |

(118)

Grækenland gav også tilsagn om, at banken nedbringer sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholder et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og -indlån pr. 31. december 2017 (80).

| (119) | Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber forpligtede Grækenland sig til, at banken ikke giver dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland gav også tilsagn om, at banken foretager en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (81). |
| --- | --- |

(119)

Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber forpligtede Grækenland sig til, at banken ikke giver dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland gav også tilsagn om, at banken foretager en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (81).

| (120) | Grækenland afgav løfte om, at banken afhænder en række værdipapirer og nedbringer størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe non-investment grade værdipapirer, med begrænsede undtagelser (82). |
| --- | --- |

(120)

Grækenland afgav løfte om, at banken afhænder en række værdipapirer og nedbringer størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe non-investment grade værdipapirer, med begrænsede undtagelser (82).

| (121) | Grækenland afgav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens medarbejdere og direktører, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og hensigtsmæssig organisationsstruktur (83). |
| --- | --- |

(121)

Grækenland afgav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens medarbejdere og direktører, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og hensigtsmæssig organisationsstruktur (83).

| (122) | Endvidere forpligtede Grækenland sig til, at banken vil håndhæve en kreditgivningspolitik af høj kvalitet for at sikre, at man i beslutninger om at yde og omlægge lån sigter mod at garantere bankens overlevelse og maksimere dens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for overvågningen af kreditrisikoen og omstruktureringen af lånene (84). |
| --- | --- |

(122)

Endvidere forpligtede Grækenland sig til, at banken vil håndhæve en kreditgivningspolitik af høj kvalitet for at sikre, at man i beslutninger om at yde og omlægge lån sigter mod at garantere bankens overlevelse og maksimere dens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for overvågningen af kreditrisikoen og omstruktureringen af lånene (84).

| (123) | En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (85). |
| --- | --- |

(123)

En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (85).

| (124) | Endelig afgav Grækenland løfte om, at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (86). |
| --- | --- |

(124)

Endelig afgav Grækenland løfte om, at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (86).

| (125) | Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

(125)

Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.

| (126) | Herudover har Grækenland angivet at ville søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants, som banken eller enhver statslig enhed, herunder stabilitetsfonden, måtte iværksætte (87). |
| --- | --- |

(126)

Herudover har Grækenland angivet at ville søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants, som banken eller enhver statslig enhed, herunder stabilitetsfonden, måtte iværksætte (87).

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL

| (127) | Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (88) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1). |
| --- | --- |

(127)

Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (88) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).

| (128) | Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (89). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første brokapital blev erstattet af en permanent rekapitalisering (90), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånspolitik ikke ville blive forringet i nogen af tilfældene. |
| --- | --- |

(128)

Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (89). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første brokapital blev erstattet af en permanent rekapitalisering (90), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånspolitik ikke ville blive forringet i nogen af tilfældene.

| (129) | Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital satte Kommissionen i betragtning 66 til Alpha-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Eftersom tilførslen af brokapital var af usikker varighed, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første brokapital til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Alpha-åbningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem. |
| --- | --- |

(129)

Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital satte Kommissionen i betragtning 66 til Alpha-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Eftersom tilførslen af brokapital var af usikker varighed, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første brokapital til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Alpha-åbningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.

| (130) | Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod annoncering af statslig støtte, mod at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Alpha-åbningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første tilførsel af brokapital. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Alpha-åbningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler til at forhindre, at stabilitetsfonden koordinerede de fire største græske banker (nemlig banken, Eurobank, National Bank of Greece og Piraeus Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at forhindre, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken. |
| --- | --- |

(130)

Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod annoncering af statslig støtte, mod at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Alpha-åbningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første tilførsel af brokapital. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Alpha-åbningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler til at forhindre, at stabilitetsfonden koordinerede de fire største græske banker (nemlig banken, Eurobank, National Bank of Greece og Piraeus Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at forhindre, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.

4.   BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL

4.1.   BEMÆRKNINGER FRA BANKEN

| (131) | Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Alpha-åbningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(131)

Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Alpha-åbningsafgørelsen.

| (132) | Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed bemærkede banken, at den var systemisk vigtig i Grækenland og på de bankmarkeder, hvor den drev virksomhed. Den tilføjede, at dens forretningsmodel var rentabel, hvilket dens lange fremtrædende historie havde vist. |
| --- | --- |

(132)

Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed bemærkede banken, at den var systemisk vigtig i Grækenland og på de bankmarkeder, hvor den drev virksomhed. Den tilføjede, at dens forretningsmodel var rentabel, hvilket dens lange fremtrædende historie havde vist.

| (133) | Banken bemærkede også, at begge rekapitaliseringsbølger var et biprodukt af et alvorligt forværret økonomisk klima, og at de supplerende støtteforanstaltninger blev iværksat som følge af forværrelsen af finanskrisen. Den anførte, at den hidtil havde været den af de store græske banker, der havde fået mindst statsstøtte. Banken bemærkede med hensyn til, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for yderligere støtte i fremtiden, at omstruktureringsplanen ville indeholde en udførlig beskrivelse af de byrdefordelingsforanstaltninger, der allerede var indført, undervejs eller planlagt. Banken bemærkede også, at disse foranstaltninger sikrede, at ingen aktionær gik fri. Foranstaltningerne ville sammen med det eksisterende stærke forretningsgrundlag og den solide kapitalvurdering bidrage til at sikre, at banken var tilstrækkeligt kapitaliseret, så rentabiliteten kunne genoprettes, og statens støtte udfases. |
| --- | --- |

(133)

Banken bemærkede også, at begge rekapitaliseringsbølger var et biprodukt af et alvorligt forværret økonomisk klima, og at de supplerende støtteforanstaltninger blev iværksat som følge af forværrelsen af finanskrisen. Den anførte, at den hidtil havde været den af de store græske banker, der havde fået mindst statsstøtte. Banken bemærkede med hensyn til, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for yderligere støtte i fremtiden, at omstruktureringsplanen ville indeholde en udførlig beskrivelse af de byrdefordelingsforanstaltninger, der allerede var indført, undervejs eller planlagt. Banken bemærkede også, at disse foranstaltninger sikrede, at ingen aktionær gik fri. Foranstaltningerne ville sammen med det eksisterende stærke forretningsgrundlag og den solide kapitalvurdering bidrage til at sikre, at banken var tilstrækkeligt kapitaliseret, så rentabiliteten kunne genoprettes, og statens støtte udfases.

| (134) | Desuden hilste banken det velkomment, at der var klarhed om vilkårene for den permanente rekapitalisering, hvilket efter dens mening fuldt ud afspejlede grundene til, at den havde brug for statsstøtte. Den bemærkede også, at rekapitaliseringen afhjalp kapitaltabet som følge af dens deltagelse i PSI-programmet, som var en højst udsædvanlig og uforudsigelig hændelse. Den mente ikke, at den havde løbet for store risici ved at erhverve statsobligationer efter græske og europæiske standarder. Den anførte, at den uden PSI ikke ville have haft behov for rekapitaliseringen i 2012 og sagtens ville have kunnet indfri præferenceaktierne i overensstemmelse med de tilhørende aftalevilkår. Desuden bemærkede den, at værdien af dens nettoaktiver trods betydelige tab af kapital som følge af bankens deltagelse i PSI stadig var positiv. |
| --- | --- |

(134)

Desuden hilste banken det velkomment, at der var klarhed om vilkårene for den permanente rekapitalisering, hvilket efter dens mening fuldt ud afspejlede grundene til, at den havde brug for statsstøtte. Den bemærkede også, at rekapitaliseringen afhjalp kapitaltabet som følge af dens deltagelse i PSI-programmet, som var en højst udsædvanlig og uforudsigelig hændelse. Den mente ikke, at den havde løbet for store risici ved at erhverve statsobligationer efter græske og europæiske standarder. Den anførte, at den uden PSI ikke ville have haft behov for rekapitaliseringen i 2012 og sagtens ville have kunnet indfri præferenceaktierne i overensstemmelse med de tilhørende aftalevilkår. Desuden bemærkede den, at værdien af dens nettoaktiver trods betydelige tab af kapital som følge af bankens deltagelse i PSI stadig var positiv.

| (135) | Banken tilføjede, at den drev sin virksomhed på et meget sikkert fundament, og at den havde været yderst proaktiv i gennemførelsen af foranstaltninger, der skulle føre den sikkert gennem en periode med ekstremt stress. Den bemærkede, at den siden begyndelsen af krisen ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik eller løbet uhensigtsmæssige risici, men fokuseret på forvaltning af kreditrisikoen, afhjulpet ubalancer i sin finansieringsprofil gennem velordnet nedgearing og aktivt forvaltet sit omkostningsniveau ved at rationalisere driften og optimere sin indkøbspolitik. |
| --- | --- |

(135)

Banken tilføjede, at den drev sin virksomhed på et meget sikkert fundament, og at den havde været yderst proaktiv i gennemførelsen af foranstaltninger, der skulle føre den sikkert gennem en periode med ekstremt stress. Den bemærkede, at den siden begyndelsen af krisen ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik eller løbet uhensigtsmæssige risici, men fokuseret på forvaltning af kreditrisikoen, afhjulpet ubalancer i sin finansieringsprofil gennem velordnet nedgearing og aktivt forvaltet sit omkostningsniveau ved at rationalisere driften og optimere sin indkøbspolitik.

| (136) | Desuden fremhævede banken den betydelige byrdefordeling mellem interessenterne. Den pegede på de betydelige sikkerhedsforanstaltninger, som den offentlige sektor havde til rådighed til at forhindre, at rekapitaliserede banker løb for store risici, og til nøje at overvåge den korrekte gennemførelse af omstruktureringsplanerne, f.eks. ved at udpege repræsentanter fra finansministeriet og stabilitetsfonden til bankens bestyrelse og forskellige udvalg. Den understregede også, at stabilitetsfonden ville overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen, og at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet i tilfælde af betydelig misligholdelse. |
| --- | --- |

(136)

Desuden fremhævede banken den betydelige byrdefordeling mellem interessenterne. Den pegede på de betydelige sikkerhedsforanstaltninger, som den offentlige sektor havde til rådighed til at forhindre, at rekapitaliserede banker løb for store risici, og til nøje at overvåge den korrekte gennemførelse af omstruktureringsplanerne, f.eks. ved at udpege repræsentanter fra finansministeriet og stabilitetsfonden til bankens bestyrelse og forskellige udvalg. Den understregede også, at stabilitetsfonden ville overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen, og at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet i tilfælde af betydelig misligholdelse.

| (137) | Af disse grunde mente banken, at den permanente rekapitaliserings opbygning og vilkår burde give et stærkt incitament til eksisterende såvel som nye aktionærer til at deltage i kommende kapitalforøgelser. |
| --- | --- |

(137)

Af disse grunde mente banken, at den permanente rekapitaliserings opbygning og vilkår burde give et stærkt incitament til eksisterende såvel som nye aktionærer til at deltage i kommende kapitalforøgelser.

| (138) | Med hensyn til foranstaltningens nødvendighed bemærkede banken, at støtteforanstaltningen afhjalp det kapitalunderskud, som var forårsaget af PSI, således at banken kunne opfylde den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag, fortsat have adgang til refinansiering fra ECB og støtte sine kunder og den græske økonomi i en vanskelig periode. |
| --- | --- |

(138)

Med hensyn til foranstaltningens nødvendighed bemærkede banken, at støtteforanstaltningen afhjalp det kapitalunderskud, som var forårsaget af PSI, således at banken kunne opfylde den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag, fortsat have adgang til refinansiering fra ECB og støtte sine kunder og den græske økonomi i en vanskelig periode.

| (139) | Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet erklærede banken, at den ikke havde til hensigt at benytte støtten til at fordreje konkurrencen. Den understregede også, at den ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik, siden den begyndte at modtage statsstøtte. Endelig bemærkede den, at eftersom alle store græske banker modtog statsstøtte, og de udenlandske aktører havde mindre appetit på græsk risiko på det græske marked, havde en støttemodtager kun en minimal mulighed for at fordreje konkurrencen til skade for andre, der ikke fik støtte. |
| --- | --- |

(139)

Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet erklærede banken, at den ikke havde til hensigt at benytte støtten til at fordreje konkurrencen. Den understregede også, at den ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik, siden den begyndte at modtage statsstøtte. Endelig bemærkede den, at eftersom alle store græske banker modtog statsstøtte, og de udenlandske aktører havde mindre appetit på græsk risiko på det græske marked, havde en støttemodtager kun en minimal mulighed for at fordreje konkurrencen til skade for andre, der ikke fik støtte.

4.2.   BEMÆRKNINGER FRA EN ANDEN GRÆSK BANK

| (140) | Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Alpha-åbningsafgørelsen. Den græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af banken. |
| --- | --- |

(140)

Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Alpha-åbningsafgørelsen. Den græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af banken.

| (141) | Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte den græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering — for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling — ville være tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland. |
| --- | --- |

(141)

Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte den græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering — for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling — ville være tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.

5.   BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL

| (142) | Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Alpha-åbningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(142)

Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Alpha-åbningsafgørelsen.

5.1.   BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE NATIONALBANK

| (143) | Med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at den var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af de fire berørte bankers aktiekapital. |
| --- | --- |

(143)

Med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at den var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af de fire berørte bankers aktiekapital.

| (144) | Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank skulle forblive i private hænder, ville ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank skulle være statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kunne stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder ville skulle bedømmes af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker. |
| --- | --- |

(144)

Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank skulle forblive i private hænder, ville ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank skulle være statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kunne stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder ville skulle bedømmes af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.

| (145) | Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at bankens kapitaltilførsel var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforøgelserne. |
| --- | --- |

(145)

Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at bankens kapitaltilførsel var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforøgelserne.

| (146) | Med hensyn til proportionaliteten af den første tilførsel af brokapital påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller kommercielt aggressive handlinger. |
| --- | --- |

(146)

Med hensyn til proportionaliteten af den første tilførsel af brokapital påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller kommercielt aggressive handlinger.

5.2.   BEMÆRKNINGER FRA STABILITETSFONDEN

| (147) | For så vidt angår hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur. |
| --- | --- |

(147)

For så vidt angår hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.

| (148) | Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller koordinering fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånspolitikken (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier. |
| --- | --- |

(148)

Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller koordinering fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånspolitikken (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.

| (149) | Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at løbe for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter fra stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(149)

Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at løbe for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter fra stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.

| (150) | Stabilitetsfonden anførte, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden havde interesser i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed. |
| --- | --- |

(150)

Stabilitetsfonden anførte, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden havde interesser i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.

6.   VURDERING AF STATSSTØTTEN TIL KØB AF DE TRE ANDELSBANKERS UDVALGTE FORPLIGTELSER

| (151) | Kommissionen skal først vurdere, om statsstøtten til afvikling af de tre andelsbanker (dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, som muliggjorde overførslen af indskud, herunder interbankforpligtelser, og fordringer og forpligtelser over for HDIGF) udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge denne bestemmelse er statsstøtte enhver støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen skal først vurdere, om statsstøtten til afvikling af de tre andelsbanker (dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, som muliggjorde overførslen af indskud, herunder interbankforpligtelser, og fordringer og forpligtelser over for HDIGF) udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge denne bestemmelse er statsstøtte enhver støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (152) | Kommissionen indleder med at vurdere, hvorvidt følgende potentielle støttemodtagere fik en fordel: i) andelsbankerne og de potentielt overførte »aktiviteter« til banken og ii) banken. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen indleder med at vurdere, hvorvidt følgende potentielle støttemodtagere fik en fordel: i) andelsbankerne og de potentielt overførte »aktiviteter« til banken og ii) banken.

i)   Statsstøtte til andelsbankerne og de potentielt overførte »aktiviteter« til banken

| (153) | Med hensyn til andelsbankerne bemærker Kommissionen, at bankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien er under afvikling og deres licenser tilbagekaldt. Derfor vil de ikke længere udøve økonomisk aktivitet på bankmarkedet. |
| --- | --- |

(153)

Med hensyn til andelsbankerne bemærker Kommissionen, at bankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien er under afvikling og deres licenser tilbagekaldt. Derfor vil de ikke længere udøve økonomisk aktivitet på bankmarkedet.

| (154) | Statsstøtten, dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, ville kun udgøre støtte til de overførte fordringer og forpligtelser efter traktatens artikel 107, stk. 1, hvis de tilsammen dannede en virksomhed. Begrebet virksomhed omfatter enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset juridisk status og måden, hvorpå den finansieres. Enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenester på et givet marked, betragtes som en økonomisk aktivitet. For at afgøre, om der forekommer støtte til en virksomhed, skal det derfor vurderes, om overførslen af fordringer og forpligtelser indebærer overførsel af en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(154)

Statsstøtten, dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, ville kun udgøre støtte til de overførte fordringer og forpligtelser efter traktatens artikel 107, stk. 1, hvis de tilsammen dannede en virksomhed. Begrebet virksomhed omfatter enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset juridisk status og måden, hvorpå den finansieres. Enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenester på et givet marked, betragtes som en økonomisk aktivitet. For at afgøre, om der forekommer støtte til en virksomhed, skal det derfor vurderes, om overførslen af fordringer og forpligtelser indebærer overførsel af en økonomisk aktivitet.

| (155) | Som nævnt i afsnit 2.2.2 blev kun indskud, interbankforpligtelser og fordringer og forpligtelser over for HDIGF overført til banken efter afviklingen af andelsbankerne. De tre andelsbanker havde 227 ansatte og 18 filialer i alt. Det bør bemærkes, at der ikke skete automatisk overførsel af filialer eller ansættelseskontrakter eller lån mellem de tre andelsbanker og banken. Det forhold, at lånene ikke overføres til banken, men forbliver i de tre andelsbanker, der er under afvikling, det forhold, at ingen filial overføres, og at der ikke sker automatisk overførsel af ansættelseskontrakter, bidrager (91) derfor til den konklusion, at der ikke er overført en økonomisk aktivitet. De overførte forpligtelser (dvs. indskud) kan ikke anses for at være begunstiget af statens støtte, da de ikke udgør en »virksomhed«. |
| --- | --- |

(155)

Som nævnt i afsnit 2.2.2 blev kun indskud, interbankforpligtelser og fordringer og forpligtelser over for HDIGF overført til banken efter afviklingen af andelsbankerne. De tre andelsbanker havde 227 ansatte og 18 filialer i alt. Det bør bemærkes, at der ikke skete automatisk overførsel af filialer eller ansættelseskontrakter eller lån mellem de tre andelsbanker og banken. Det forhold, at lånene ikke overføres til banken, men forbliver i de tre andelsbanker, der er under afvikling, det forhold, at ingen filial overføres, og at der ikke sker automatisk overførsel af ansættelseskontrakter, bidrager (91) derfor til den konklusion, at der ikke er overført en økonomisk aktivitet. De overførte forpligtelser (dvs. indskud) kan ikke anses for at være begunstiget af statens støtte, da de ikke udgør en »virksomhed«.

| (156) | De tre eksisterende juridiske enheder er altså under afvikling og udøver ikke længere bankvirksomhed. Samtidig udgør de overførte aktiver og passiver ikke en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(156)

De tre eksisterende juridiske enheder er altså under afvikling og udøver ikke længere bankvirksomhed. Samtidig udgør de overførte aktiver og passiver ikke en økonomisk aktivitet.

| (157) | Det konkluderes derfor, at stabilitetsfondens tildeling af EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov vedrørende de overtagne aktiver og passiver fra de tre andelsbanker ikke tillader disse at videreføre deres økonomiske aktivitet. Støtten fra stabilitetsfonden udgør derfor hverken statsstøtte til de afviklede enheder eller støtte til de overførte aktiver og passiver. |
| --- | --- |

(157)

Det konkluderes derfor, at stabilitetsfondens tildeling af EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov vedrørende de overtagne aktiver og passiver fra de tre andelsbanker ikke tillader disse at videreføre deres økonomiske aktivitet. Støtten fra stabilitetsfonden udgør derfor hverken statsstøtte til de afviklede enheder eller støtte til de overførte aktiver og passiver.

ii)   Statsstøtte til banken

| (158) | Med hensyn til, hvorvidt afhændelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver indebærer statsstøtte til banken, skal Kommissionen vurdere, om visse betingelser er opfyldt, og navnlig om i) salgsproceduren er åben, betingelsesløs og ikkediskriminerende, ii) salget foregår på markedsvilkår, og iii) staten maksimerer salgsprisen på de pågældende aktiver og passiver (92). |
| --- | --- |

(158)

Med hensyn til, hvorvidt afhændelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver indebærer statsstøtte til banken, skal Kommissionen vurdere, om visse betingelser er opfyldt, og navnlig om i) salgsproceduren er åben, betingelsesløs og ikkediskriminerende, ii) salget foregår på markedsvilkår, og iii) staten maksimerer salgsprisen på de pågældende aktiver og passiver (92).

| (159) | Som nævnt i betragtning 52 kontaktede den græske nationalbank kun de fire systemisk vigtige græske banker for at bortauktionere de udvalgte aktiver og passiver fra de tre andelsbanker, idet den ønskede, at indskuddene blev overført til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken selv og Eurobank afgav bindende tilbud. Alpha Banks bud blev valgt som det bedste i et udbud, der blev afholdt af afviklingsmyndigheden, og hvor der blev taget hensyn til den tilbudte pris og evnen til hurtigt og nemt at overtage og integrere de overtagne indskud. |
| --- | --- |

(159)

Som nævnt i betragtning 52 kontaktede den græske nationalbank kun de fire systemisk vigtige græske banker for at bortauktionere de udvalgte aktiver og passiver fra de tre andelsbanker, idet den ønskede, at indskuddene blev overført til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken selv og Eurobank afgav bindende tilbud. Alpha Banks bud blev valgt som det bedste i et udbud, der blev afholdt af afviklingsmyndigheden, og hvor der blev taget hensyn til den tilbudte pris og evnen til hurtigt og nemt at overtage og integrere de overtagne indskud.

| (160) | Den udbudte pakke omfattede kun indskud og ingen infrastruktur. Køberen kunne derfor kun være en bank med egen infrastruktur og et filialnet i Grækenland til betjening af indskyderne. |
| --- | --- |

(160)

Den udbudte pakke omfattede kun indskud og ingen infrastruktur. Køberen kunne derfor kun være en bank med egen infrastruktur og et filialnet i Grækenland til betjening af indskyderne.

| (161) | Da Kommissionen ikke har grund til at tro, at salget ikke fandt sted på markedsvilkår, konkluderer den, at den i overensstemmelse med punkt 80 i bankmeddelelsen fra 2013, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og Kommissionens egen beslutningspraksis (93) kan udelukke, at der var tale om statsstøtte til banken. |
| --- | --- |

(161)

Da Kommissionen ikke har grund til at tro, at salget ikke fandt sted på markedsvilkår, konkluderer den, at den i overensstemmelse med punkt 80 i bankmeddelelsen fra 2013, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og Kommissionens egen beslutningspraksis (93) kan udelukke, at der var tale om statsstøtte til banken.

iii)   Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte

| (162) | Statsstøtten i forbindelse med salget af de tre andelsbanker begunstiger ikke en økonomisk aktivitet eller en virksomhed. Derfor udgør foranstaltningen ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(162)

Statsstøtten i forbindelse med salget af de tre andelsbanker begunstiger ikke en økonomisk aktivitet eller en virksomhed. Derfor udgør foranstaltningen ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

7.   VURDERING AF STATSSTØTTE TIL BANKEN

7.1.   STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB

| (163) | Kommissionen skal afgøre, om banken modtager statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen skal afgøre, om banken modtager statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

7.1.1.   Statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)

7.1.1.1.   Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)

| (164) | Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (94), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til ordningen vil også udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (94), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til ordningen vil også udgøre statsstøtte.

7.1.1.2.   Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)

| (165) | Kommissionen har allerede fastslået i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning, at rekapitaliseringerne, der skulle ydes i henhold til ordningens rekapitaliseringsforanstaltning, ville udgøre statsstøtte. Banken modtog 940 mio. EUR i form af præferenceaktier, som på det tidspunkt repræsenterede 2 % af bankens risikovægtede aktiver. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen har allerede fastslået i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning, at rekapitaliseringerne, der skulle ydes i henhold til ordningens rekapitaliseringsforanstaltning, ville udgøre statsstøtte. Banken modtog 940 mio. EUR i form af præferenceaktier, som på det tidspunkt repræsenterede 2 % af bankens risikovægtede aktiver.

7.1.2.   Statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)

| (166) | Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder alle fire betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, udgør den statsstøtte. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder alle fire betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, udgør den statsstøtte.

| (167) | Den statsgaranterede ELA opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen rummer en statsgaranti til fordel for den græske nationalbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og de almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Den statsgaranterede ELA fordrejer konkurrencen, fordi den giver banken mulighed for at fortsætte driften på markedet og undgå at misligholde sine forpligtelser og dermed skulle forlade markedet. Eftersom banken driver virksomhed i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed eller potentielt ville være interesserede i at gøre det i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(167)

Den statsgaranterede ELA opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen rummer en statsgaranti til fordel for den græske nationalbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og de almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Den statsgaranterede ELA fordrejer konkurrencen, fordi den giver banken mulighed for at fortsætte driften på markedet og undgå at misligholde sine forpligtelser og dermed skulle forlade markedet. Eftersom banken driver virksomhed i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed eller potentielt ville være interesserede i at gøre det i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (168) | Den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb har varieret med tiden. Den 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 23,6 mia. EUR. |
| --- | --- |

(168)

Den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb har varieret med tiden. Den 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 23,6 mia. EUR.

7.1.3.   Statsstøtte i de foranstaltninger, der er ydet gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)

7.1.3.1.   Første tilførsel af brokapital (foranstaltning B1)

| (169) | I afsnit 5.1 i Alpha-åbningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første tilførsel af brokapital udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 1,9 mia. EUR. |
| --- | --- |

(169)

I afsnit 5.1 i Alpha-åbningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første tilførsel af brokapital udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 1,9 mia. EUR.

7.1.3.2.   Anden tilførsel af brokapital (foranstaltning B2)

| (170) | Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 47 til Alpha-åbningsafgørelsen omfatter statslige midler. |
| --- | --- |

(170)

Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 47 til Alpha-åbningsafgørelsen omfatter statslige midler.

| (171) | For så vidt angår tilstedeværelsen af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens solvensgrad til et niveau, der satte den i stand til at fortsætte sin drift på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel gennem tilførslen statslige midler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, var den selektiv. |
| --- | --- |

(171)

For så vidt angår tilstedeværelsen af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens solvensgrad til et niveau, der satte den i stand til at fortsætte sin drift på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel gennem tilførslen statslige midler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, var den selektiv.

| (172) | Som resultat af foranstaltning B2 blev bankens stilling styrket, idet den fik stillet de midler til rådighed, der var nødvendige for fortsat at kunne opfylde kapitalkravene, hvilket førte til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B2 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(172)

Som resultat af foranstaltning B2 blev bankens stilling styrket, idet den fik stillet de midler til rådighed, der var nødvendige for fortsat at kunne opfylde kapitalkravene, hvilket førte til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B2 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (173) | Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtteforanstaltning af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 042 mio. EUR. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtteforanstaltning af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 042 mio. EUR.

7.1.3.3.   Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)

| (174) | Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at yde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske nationalbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Kommissionen konkluderer derfor, at erklæringen er en bevilling af statslige midler. Omstændighederne, hvorunder stabilitetsfonden kan yde støtte til pengeinstitutter, er præcist defineret og begrænset af loven. Anvendelsen af sådanne statslige midler er derfor at tilregne staten. Stabilitetsfonden gav tilsagn om at yde op til 1 629 mio. EUR i ekstra kapital. |
| --- | --- |

(174)

Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at yde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske nationalbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Kommissionen konkluderer derfor, at erklæringen er en bevilling af statslige midler. Omstændighederne, hvorunder stabilitetsfonden kan yde støtte til pengeinstitutter, er præcist defineret og begrænset af loven. Anvendelsen af sådanne statslige midler er derfor at tilregne staten. Stabilitetsfonden gav tilsagn om at yde op til 1 629 mio. EUR i ekstra kapital.

| (175) | Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den gav indskyderne tillid til, at banken ville kunne rejse det fulde beløb, dvs. at stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn befordrede også bankens mulighed for at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne kunne være sikre på, at hvis banken ikke kunne finde hele kapitalen på markedet, så ville stabilitetsfonden stille den manglende del til rådighed. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig til at tilføre kapital, førend vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkedet. Denne fordel er selektiv, eftersom den ikke blev ydet til alle banker, der drev virksomhed i Grækenland. |
| --- | --- |

(175)

Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den gav indskyderne tillid til, at banken ville kunne rejse det fulde beløb, dvs. at stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn befordrede også bankens mulighed for at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne kunne være sikre på, at hvis banken ikke kunne finde hele kapitalen på markedet, så ville stabilitetsfonden stille den manglende del til rådighed. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig til at tilføre kapital, førend vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkedet. Denne fordel er selektiv, eftersom den ikke blev ydet til alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.

| (176) | Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(176)

Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen.

| (177) | Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan den 27. december 2012. |
| --- | --- |

(177)

Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan den 27. december 2012.

7.1.3.4.   Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)

| (178) | Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4) udgøres af konverteringen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) og den delvise udmøntning af tilsagnserklæringen (foranstaltning B3) i en permanent rekapitalisering på 4 021 mio. EUR i ordinære aktier. At det ikke blev det fulde beløb, der var givet tilsagn om gennem foranstaltning B3, som måtte tilføres, skyldes, at der blev rejst 550 mio. EUR i kapital fra private investorer. Eftersom foranstaltning B4 består i en konvertering af allerede tildelt støtte, omfatter den statslige midler, men øger ikke støttens nominelle beløb. Dog gør den fordelen for banken endnu større (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. Sammenlignet med foranstaltning B3, som kun er et tilsagn og ikke en egentlig rekapitalisering, øgede foranstaltning B4 bankens solvensgrad og giver den derfor en større fordel. |
| --- | --- |

(178)

Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4) udgøres af konverteringen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) og den delvise udmøntning af tilsagnserklæringen (foranstaltning B3) i en permanent rekapitalisering på 4 021 mio. EUR i ordinære aktier. At det ikke blev det fulde beløb, der var givet tilsagn om gennem foranstaltning B3, som måtte tilføres, skyldes, at der blev rejst 550 mio. EUR i kapital fra private investorer. Eftersom foranstaltning B4 består i en konvertering af allerede tildelt støtte, omfatter den statslige midler, men øger ikke støttens nominelle beløb. Dog gør den fordelen for banken endnu større (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. Sammenlignet med foranstaltning B3, som kun er et tilsagn og ikke en egentlig rekapitalisering, øgede foranstaltning B4 bankens solvensgrad og giver den derfor en større fordel.

| (179) | Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. Derfor er den fordel, banken fik, selektiv. For så vidt angår konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sin drift i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningen betragtes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. Derfor er den fordel, banken fik, selektiv. For så vidt angår konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sin drift i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningen betragtes som statsstøtte.

7.1.3.5.   Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4

| (180) | Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, B3 og B4, beløber sig til 4 571 mio. EUR. Som nævnt i afsnit 7.1.3.4 blev kun en del af det beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), konverteret til en faktisk kapitaltilførsel (foranstaltning B4). Den egentlige statsstøtte beløb sig derfor kun til 4 021 mio. EUR. |
| --- | --- |

(180)

Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, B3 og B4, beløber sig til 4 571 mio. EUR. Som nævnt i afsnit 7.1.3.4 blev kun en del af det beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), konverteret til en faktisk kapitaltilførsel (foranstaltning B4). Den egentlige statsstøtte beløb sig derfor kun til 4 021 mio. EUR.

| (181) | Punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen angiver, at Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb skal vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 blev ydet i løbet af en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I den periode steg andelen af bankens risikovægtede aktiver efter opkøbet af Emporiki Bank. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og nærmere bestemt, om statsstøtten bør vurderes ved henvisning til det niveau for de risikovægtede aktiver, der herskede i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 skal dække et kapitalbehov, som den græske nationalbank konstaterede i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som disse statsstøtteforanstaltninger skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2, B3 og B4 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. At banken købte Emporiki Bank længe efter marts 2012, bør ikke føre til en nedsættelse af forholdet mellem støtte og risikovægtede aktiver. Støtten bliver da heller ikke mindre konkurrencefordrejende af, at banken foretog et køb, der øgede dens risikovægtede aktiver. Der mindes også om, at den græske nationalbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang, som det forelå pr. 31. marts 2012. |
| --- | --- |

(181)

Punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen angiver, at Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb skal vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 blev ydet i løbet af en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I den periode steg andelen af bankens risikovægtede aktiver efter opkøbet af Emporiki Bank. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og nærmere bestemt, om statsstøtten bør vurderes ved henvisning til det niveau for de risikovægtede aktiver, der herskede i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 skal dække et kapitalbehov, som den græske nationalbank konstaterede i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som disse statsstøtteforanstaltninger skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2, B3 og B4 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. At banken købte Emporiki Bank længe efter marts 2012, bør ikke føre til en nedsættelse af forholdet mellem støtte og risikovægtede aktiver. Støtten bliver da heller ikke mindre konkurrencefordrejende af, at banken foretog et køb, der øgede dens risikovægtede aktiver. Der mindes også om, at den græske nationalbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang, som det forelå pr. 31. marts 2012.

| (182) | Den første og anden tilførsel af brokapital og tilsagnserklæringen beløb sig tilsammen til 4 571 mio. EUR. Beløbet udgjorde 10,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012 (95). |
| --- | --- |

(182)

Den første og anden tilførsel af brokapital og tilsagnserklæringen beløb sig tilsammen til 4 571 mio. EUR. Beløbet udgjorde 10,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012 (95).

| (183) | Eftersom det lykkedes banken at rejse privat kapital, blev det beløb, som stabilitetsfonden faktisk tilførte banken, kun på 4 021 mio. EUR, hvilket udgjorde 9,1 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. |
| --- | --- |

(183)

Eftersom det lykkedes banken at rejse privat kapital, blev det beløb, som stabilitetsfonden faktisk tilførte banken, kun på 4 021 mio. EUR, hvilket udgjorde 9,1 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.

7.1.4.   Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb

| (184) | Foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.









  Ref. | Foranstaltning | Foranstaltningens art | Støttebeløb | Rekapitaliseringsstøtte/risikovægtede aktiver |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Præferenceaktier | Kapitalstøtte | 940 mio. EUR | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | Første tilførsel af brokapital
  Anden tilførsel af brokapital
  Tilsagnserklæring
  Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 | Kapitalstøtte | 4 571 mio. EUR
  (beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 021 mio. EUR) | 10,3 %
  (beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 9,1 %) |
| Samlet kapitalstøtte bevilget banken | 5 511 mio. EUR

  (beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 961 mio. EUR) | 12,3 %
  (beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 11,1 %) |
| Ref. | Foranstaltning | Foranstaltningens art | Støttebeløb |
| L1 | Likviditetsstøtte | Garanti
  Statsobligationslån | Garantier: 14 mia. EUR pr. 30. november 2011
  Statsobligationslån: 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011 |
| L2 | Statsgaranteret ELA | Finansiering og garanti | 23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012 |
| Samlet likviditetsstøtte ydet til banken | 39,2 mia. EUR |

(184)

Foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

Ref.

Foranstaltning

Foranstaltningens art

Støttebeløb

Rekapitaliseringsstøtte/risikovægtede aktiver

A

Præferenceaktier

Kapitalstøtte

940 mio. EUR

2 %

B1 B2 B3 B4

Første tilførsel af brokapital

Anden tilførsel af brokapital

Tilsagnserklæring

Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013

Kapitalstøtte

4 571 mio. EUR

(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 021 mio. EUR)

10,3 %

(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 9,1 %)

Samlet kapitalstøtte bevilget banken

5 511 mio. EUR

(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 961 mio. EUR)

12,3 %

(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 11,1 %)

Ref.

Foranstaltning

Foranstaltningens art

Støttebeløb

L1

Likviditetsstøtte

Garanti

Statsobligationslån

Garantier: 14 mia. EUR pr. 30. november 2011

Statsobligationslån: 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011

L2

Statsgaranteret ELA

Finansiering og garanti

23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012

Samlet likviditetsstøtte ydet til banken

39,2 mia. EUR

7.2.   RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED

| (185) | Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. |
| --- | --- |

(185)

Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.

| (186) | Kommissionen har anerkendt, at den globale finanskrise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (96) og bankmeddelelsen fra 2013. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen har anerkendt, at den globale finanskrise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (96) og bankmeddelelsen fra 2013.

| (187) | Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (97) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(187)

Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (97) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).

| (188) | Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(188)

Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.

| (189) | Hvis statsstøtte i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier:






  a) | Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen. |
| --- | --- | --- |

(189)

Hvis statsstøtte i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier:

a)

Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.

| b) | Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen. |
| --- | --- |

b)

Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.

| c) | Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal afvejes nøje mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen. |
| --- | --- |

c)

Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal afvejes nøje mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.

| (190) | Vejledning i rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. |
| --- | --- |

(190)

Vejledning i rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.

| (191) | Omstruktureringsmeddelelsen definerer den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne. |
| --- | --- |

(191)

Omstruktureringsmeddelelsen definerer den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.

| (192) | Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt efter 31. juli 2013. |
| --- | --- |

(192)

Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt efter 31. juli 2013.

7.2.1.   Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)

| (193) | Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved flere på hinanden følgende afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (98). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(193)

Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved flere på hinanden følgende afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (98). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i nærværende afgørelse.

7.2.2.   Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)

| (194) | Den rekapitalisering, der blev ydet i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som blev godkendt i 2008 som led i den græske bankstøtteordning i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. Den behøver derfor ikke blive vurderet igen i henhold til bankmeddelelsen fra 2008, men skal kun vurderes i henhold til omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(194)

Den rekapitalisering, der blev ydet i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som blev godkendt i 2008 som led i den græske bankstøtteordning i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. Den behøver derfor ikke blive vurderet igen i henhold til bankmeddelelsen fra 2008, men skal kun vurderes i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.

7.2.3.   Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)

| (195) | Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget efter 1. august 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013. |
| --- | --- |

(195)

Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget efter 1. august 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.

7.2.4.   Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)

| (196) | Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før 31. juli 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(196)

Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før 31. juli 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.

7.3.   FORANSTALTNING L2'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013

| (197) | Statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

(197)

Statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.

| (198) | Da de græske banker blev lukket ude fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 26, og banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de almindelige refinansieringskanaler, havde banken brug for statsgaranteret ELA til at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som ville være affødt af bankens misligholdelse. |
| --- | --- |

(198)

Da de græske banker blev lukket ude fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 26, og banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de almindelige refinansieringskanaler, havde banken brug for statsgaranteret ELA til at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som ville være affødt af bankens misligholdelse.

| (199) | Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer forholdsvis høje finansieringsomkostninger for banken, har denne et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på [...] basispoint mere end for almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på [...] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan statens samlede vederlag anses for at være tilstrækkeligt. Med hensyn til beløbet for den statsgaranterede ELA revideres det regelmæssigt af den græske nationalbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb. |
| --- | --- |

(199)

Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer forholdsvis høje finansieringsomkostninger for banken, har denne et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på [...] basispoint mere end for almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på [...] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan statens samlede vederlag anses for at være tilstrækkeligt. Med hensyn til beløbet for den statsgaranterede ELA revideres det regelmæssigt af den græske nationalbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.

| (200) | En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke fører til uberettiget fordrejning af konkurrencen. Kommissionen bemærker også, at Grækenland har forpligtet sig til, at banken vil gennemføre omstruktureringsforanstaltninger, der skal nedbringe dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger som gennemgået i afsnit 7.6. Dette sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional. |
| --- | --- |

(200)

En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke fører til uberettiget fordrejning af konkurrencen. Kommissionen bemærker også, at Grækenland har forpligtet sig til, at banken vil gennemføre omstruktureringsforanstaltninger, der skal nedbringe dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger som gennemgået i afsnit 7.6. Dette sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.

| (201) | Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse. |
| --- | --- |

(201)

Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.

7.4.   FORANSTALTNING B1, B2, B3 og B4'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011

| (202) | Som angivet i betragtning 189 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal statsstøtte, hvis den skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (99), nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

(202)

Som angivet i betragtning 189 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal statsstøtte, hvis den skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (99), nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.

| (203) | I rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 behandler Kommissionen yderligere det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler. |
| --- | --- |

(203)

I rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 behandler Kommissionen yderligere det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.

7.4.1.   Foranstaltningernes hensigtsmæssighed

| (204) | For så vidt angår hensigtsmæssigheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), finder Kommissionen dem hensigtsmæssige, fordi de sætter banken i stand til at overholde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens kapitaltilførsler ville banken ikke have kunnet videreføre sine aktiviteter og ville have mistet adgangen til refinansiering fra ECB. |
| --- | --- |

(204)

For så vidt angår hensigtsmæssigheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), finder Kommissionen dem hensigtsmæssige, fordi de sætter banken i stand til at overholde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens kapitaltilførsler ville banken ikke have kunnet videreføre sine aktiviteter og ville have mistet adgangen til refinansiering fra ECB.

| (205) | I den henseende bemærkede Kommissionen i Alpha-åbningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt alvorlige forstyrrelser i den græske økonomi. Under de dengang herskende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som var en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller overdrevent risikabel adfærd hos banken. Foranstaltningerne skal derfor primært afbøde resultaterne af PSI-programmet og bidrage til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland. |
| --- | --- |

(205)

I den henseende bemærkede Kommissionen i Alpha-åbningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt alvorlige forstyrrelser i den græske økonomi. Under de dengang herskende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som var en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller overdrevent risikabel adfærd hos banken. Foranstaltningerne skal derfor primært afbøde resultaterne af PSI-programmet og bidrage til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.

| (206) | I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Som angivet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og kommercielle drift. Som beskrevet i betragtning 99 og 106 har banken også foretaget en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter og foretaget store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet. |
| --- | --- |

(206)

I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Som angivet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og kommercielle drift. Som beskrevet i betragtning 99 og 106 har banken også foretaget en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter og foretaget store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.

| (207) | I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene beskrevet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives kommercielt, og at den daglige drift beskyttes mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod overdreven risikoadfærd hos bankens ledelse. |
| --- | --- |

(207)

I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene beskrevet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives kommercielt, og at den daglige drift beskyttes mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod overdreven risikoadfærd hos bankens ledelse.

| (208) | Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

(208)

Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.

7.4.2.   Nødvendighed — begrænsning af støtten til et minimum

| (209) | Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet. Det indebærer, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(209)

Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet. Det indebærer, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.

| (210) | Beløbet for kapitalstøtten blev beregnet af den græske nationalbank i forbindelse med en stresstest for at sikre, at den egentlige kernekapital forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Den giver derfor ikke banken for meget kapital. Som anført i betragtning 206 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden. |
| --- | --- |

(210)

Beløbet for kapitalstøtten blev beregnet af den græske nationalbank i forbindelse med en stresstest for at sikre, at den egentlige kernekapital forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Den giver derfor ikke banken for meget kapital. Som anført i betragtning 206 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.

| (211) | For så vidt angår forrentningen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (100). Som understreget i Alpha-åbningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af brokapitalen til en standard rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden tilførsel af brokapital ikke udløste en udvanding af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder, betød rekapitaliseringen foråret 2013, dvs. konverteringen af den første og anden brokapital, en høj grad af udvanding af de tidligere aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 4,9 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for tilførslen af den første brokapital, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet. |
| --- | --- |

(211)

For så vidt angår forrentningen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (100). Som understreget i Alpha-åbningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af brokapitalen til en standard rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden tilførsel af brokapital ikke udløste en udvanding af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder, betød rekapitaliseringen foråret 2013, dvs. konverteringen af den første og anden brokapital, en høj grad af udvanding af de tidligere aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 4,9 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for tilførslen af den første brokapital, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.

| (212) | På baggrund af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langtrukken krise på bankens hjemmemarked, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (101). |
| --- | --- |

(212)

På baggrund af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langtrukken krise på bankens hjemmemarked, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (101).

| (213) | Foranstaltning B3 var et tilsagn om at tilvejebringe kapital. Dette tilsagn fra december 2012 blev udmøntet i en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere. Derfor og af de grunde, der er beskrevet i betragtning 212, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn. |
| --- | --- |

(213)

Foranstaltning B3 var et tilsagn om at tilvejebringe kapital. Dette tilsagn fra december 2012 blev udmøntet i en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere. Derfor og af de grunde, der er beskrevet i betragtning 212, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.

| (214) | For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne ifølge punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens denne rekapitalisering ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering af udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (102). Forud for rekapitaliseringen foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på nogle få hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om de eksisterende aktionærer burde være fortrængt fuldstændig. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder har været enorm, idet de efter denne rekapitalisering kun havde 4,9 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen have haft en beskeden virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 212, og det forhold, at støttebehovet stammer fra en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen på de aktier, som staten tegnede, var tilstrækkeligt lav. |
| --- | --- |

(214)

For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne ifølge punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens denne rekapitalisering ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering af udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (102). Forud for rekapitaliseringen foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på nogle få hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om de eksisterende aktionærer burde være fortrængt fuldstændig. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder har været enorm, idet de efter denne rekapitalisering kun havde 4,9 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen have haft en beskeden virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 212, og det forhold, at støttebehovet stammer fra en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen på de aktier, som staten tegnede, var tilstrækkeligt lav.

| (215) | Stabilitetsfonden udstedte også warrants og gav en warrant for hver ny aktie, der blev tegnet af en privat investor, som deltog i rekapitaliseringen foråret 2013. Stabilitetsfonden gav disse warrants vederlagsfrit. Som anført i betragtning 93 giver hver warrant ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Udnyttelseskursen svarer til stabilitetsfondens tegningskurs forhøjet med en årlig, kumulativ rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder). Den forrentning, som stabilitetsfonden får på de aktier, den ejer, er de facto begrænset til disse niveauer. Denne forrentning er lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Imidlertid mener Kommissionen, at disse warrants satte banken i stand til at reducere støttebeløbet til 550 mio. EUR, idet de var en afgørende faktor i den vellykkede udstedelse af tegningsrettigheder og aktieemission møntet på private investorer, som banken gennemførte før rekapitaliseringen foråret 2013. På grund af bankens lave solvensgrad forud for rekapitaliseringen og den store usikkerhed, der herskede på det tidspunkt, viste de simuleringer, der dengang var tilgængelige, da også, at uden disse warrants ville de private investorer ikke opnå et tilstrækkeligt afkast og derfor ikke ønske at deltage. Fordi stabilitetsfonden ville opnå en minimal positiv forrentning, hvis de uddelte warrants blev udnyttet, og fordi det var en målsætning i MEFP at tiltrække private investorer for at holde visse banker under privat ledelse og undgå situationer, hvor hele banksektoren ville blive kontrolleret af stabilitetsfonden, kan Kommissionen af de i betragtning 205 og 212 nævnte grunde acceptere en sådan afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen. Denne accept bygger også på det forhold, at loven om stabilitetsfonden som ændret i marts 2014 ikke hjemler mulighed for justering af warrants i tilfælde af en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det kun er aftalekursen på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder, og at justeringen kun må blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Desuden vil det løfte, som Grækenland gav om at søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, tillade Kommissionen at sikre, at ethvert fremtidigt tilbagekøb ikke yderligere nedbringer stabilitetsfondens forrentning og øger warrant-indehavernes forrentning. |
| --- | --- |

(215)

Stabilitetsfonden udstedte også warrants og gav en warrant for hver ny aktie, der blev tegnet af en privat investor, som deltog i rekapitaliseringen foråret 2013. Stabilitetsfonden gav disse warrants vederlagsfrit. Som anført i betragtning 93 giver hver warrant ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Udnyttelseskursen svarer til stabilitetsfondens tegningskurs forhøjet med en årlig, kumulativ rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder). Den forrentning, som stabilitetsfonden får på de aktier, den ejer, er de facto begrænset til disse niveauer. Denne forrentning er lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Imidlertid mener Kommissionen, at disse warrants satte banken i stand til at reducere støttebeløbet til 550 mio. EUR, idet de var en afgørende faktor i den vellykkede udstedelse af tegningsrettigheder og aktieemission møntet på private investorer, som banken gennemførte før rekapitaliseringen foråret 2013. På grund af bankens lave solvensgrad forud for rekapitaliseringen og den store usikkerhed, der herskede på det tidspunkt, viste de simuleringer, der dengang var tilgængelige, da også, at uden disse warrants ville de private investorer ikke opnå et tilstrækkeligt afkast og derfor ikke ønske at deltage. Fordi stabilitetsfonden ville opnå en minimal positiv forrentning, hvis de uddelte warrants blev udnyttet, og fordi det var en målsætning i MEFP at tiltrække private investorer for at holde visse banker under privat ledelse og undgå situationer, hvor hele banksektoren ville blive kontrolleret af stabilitetsfonden, kan Kommissionen af de i betragtning 205 og 212 nævnte grunde acceptere en sådan afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen. Denne accept bygger også på det forhold, at loven om stabilitetsfonden som ændret i marts 2014 ikke hjemler mulighed for justering af warrants i tilfælde af en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det kun er aftalekursen på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder, og at justeringen kun må blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Desuden vil det løfte, som Grækenland gav om at søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, tillade Kommissionen at sikre, at ethvert fremtidigt tilbagekøb ikke yderligere nedbringer stabilitetsfondens forrentning og øger warrant-indehavernes forrentning.

| (216) | Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes overdreven risikoadfærd. Derudover var det et af målene med MEFP at fastholde visse banker under privat ledelse. Desuden udgør rammen for forbindelserne med stabilitetsfonden og en automatisk genindførelse af stemmerettigheder i tilfælde af manglende gennemførelse af omstruktureringsplanen en beskyttelsesforanstaltning imod fremtidig overdreven risikoadfærd hos private ledelser. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en slags afkast til staten, idet dennes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig.
  Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form. |
| --- | --- |

(216)

Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes overdreven risikoadfærd. Derudover var det et af målene med MEFP at fastholde visse banker under privat ledelse. Desuden udgør rammen for forbindelserne med stabilitetsfonden og en automatisk genindførelse af stemmerettigheder i tilfælde af manglende gennemførelse af omstruktureringsplanen en beskyttelsesforanstaltning imod fremtidig overdreven risikoadfærd hos private ledelser. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en slags afkast til staten, idet dennes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig.

Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.

7.4.3.   Proportionalitet — foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger

| (217) | Kommissionen bemærker, at banken modtog et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Men Grækenland har givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger med sigte på at mindske de negative afsmittende virkninger. Navnlig omhandlede tilsagnene, at banken vil fortsætte sin kommercielle drift som anført i betragtning 121 og 122. Og Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb samt en række afhændelser som beskrevet i betragtning 123 og 124. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen bemærker, at banken modtog et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Men Grækenland har givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger med sigte på at mindske de negative afsmittende virkninger. Navnlig omhandlede tilsagnene, at banken vil fortsætte sin kommercielle drift som anført i betragtning 121 og 122. Og Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb samt en række afhændelser som beskrevet i betragtning 123 og 124. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.

| (218) | Der er også udnævnt en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og kommerciel drift. Det skal hindre enhver skadelig forandring i bankens forretningsmæssige praksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger. |
| --- | --- |

(218)

Der er også udnævnt en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og kommerciel drift. Det skal hindre enhver skadelig forandring i bankens forretningsmæssige praksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.

| (219) | Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 12. juni 2014 for Kommissionen. Den omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6. |
| --- | --- |

(219)

Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 12. juni 2014 for Kommissionen. Den omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.

| (220) | Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(220)

Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.

7.4.4.   Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011

| (221) | Kommissionen konkluderer således, at stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen konkluderer således, at stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.

7.5.   OPKØBENES FORENELIGHED MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN

| (222) | Ifølge punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen kan støttede bankers opkøb af virksomheder ikke finansieres med statsstøtte, medmindre det er afgørende for genoprettelsen af en virksomheds rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det desuden, at banker ikke bør bruge statsstøtte til overtagelse af konkurrerende virksomheder, medmindre opkøbet er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens opkøb kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(222)

Ifølge punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen kan støttede bankers opkøb af virksomheder ikke finansieres med statsstøtte, medmindre det er afgørende for genoprettelsen af en virksomheds rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det desuden, at banker ikke bør bruge statsstøtte til overtagelse af konkurrerende virksomheder, medmindre opkøbet er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens opkøb kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.1.   Foreneligheden af opkøbet af Emporiki Bank med omstruktureringsmeddelelsen

7.5.1.1.   Virkningen af opkøbet af Emporiki Bank for bankens langsigtede rentabilitet

| (223) | Med hensyn til rentabilitet i driften styrker bankens opkøb af Emporiki Bank dens tilbagevenden til langsigtet rentabilitet, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver banken mulighed for at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger. Banken overtager kunder og indskud og reducerer distributionsomkostningerne væsentligt. Den er i færd med at lukke et stort antal filialer i den fusionerede enhed foruden at rationalisere funktioner i hovedsædet. |
| --- | --- |

(223)

Med hensyn til rentabilitet i driften styrker bankens opkøb af Emporiki Bank dens tilbagevenden til langsigtet rentabilitet, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver banken mulighed for at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger. Banken overtager kunder og indskud og reducerer distributionsomkostningerne væsentligt. Den er i færd med at lukke et stort antal filialer i den fusionerede enhed foruden at rationalisere funktioner i hovedsædet.

| (224) | Med hensyn til likviditetsstillingen har opkøbet haft en positiv virkning for banken. Forholdet mellem udlån og indlån i den overtagne enhed lå da også på ca. 115 % og dermed langt under bankens meget høje tal for dette forhold (103). Opkøbet bidrager derfor til en betydelig forbedring af bankens forhold mellem udlån og indlån. |
| --- | --- |

(224)

Med hensyn til likviditetsstillingen har opkøbet haft en positiv virkning for banken. Forholdet mellem udlån og indlån i den overtagne enhed lå da også på ca. 115 % og dermed langt under bankens meget høje tal for dette forhold (103). Opkøbet bidrager derfor til en betydelig forbedring af bankens forhold mellem udlån og indlån.

| (225) | Statisk set har transaktionen også en positiv virkning for bankens solvensgrad, idet banken køber en højt kapitaliseret bank til kun 1 EUR. Den 31. marts 2012 var kapitalgrundlaget i den fusionerede enhed proforma 11,8 %, mens bankens kapitalgrundlag kun var 8,8 %. Ligeledes var kernekapitalprocenten i den fusionerede enhed proforma 11,1 %, mens bankens kernekapitalprocent var 7,9 %. Emporiki Banks betydelige kapital yder beskyttelse mod de tab, som ifølge stresstesten kunne komme i fremtiden (se tabel 3). Den statiske iagttagelse af stigningen i bankens solvensgrad gav en overvurdering af den positive virkning på dens langsigtede kapitalstilling. Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(225)

Statisk set har transaktionen også en positiv virkning for bankens solvensgrad, idet banken køber en højt kapitaliseret bank til kun 1 EUR. Den 31. marts 2012 var kapitalgrundlaget i den fusionerede enhed proforma 11,8 %, mens bankens kapitalgrundlag kun var 8,8 %. Ligeledes var kernekapitalprocenten i den fusionerede enhed proforma 11,1 %, mens bankens kernekapitalprocent var 7,9 %. Emporiki Banks betydelige kapital yder beskyttelse mod de tab, som ifølge stresstesten kunne komme i fremtiden (se tabel 3). Den statiske iagttagelse af stigningen i bankens solvensgrad gav en overvurdering af den positive virkning på dens langsigtede kapitalstilling. Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.

7.5.1.2.   Virkningen af opkøbene for det støttebeløb, som banken havde brug for

| (226) | I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(226)

I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.

| (227) | Banken betalte kun 1 EUR for købet af Emporiki Bank. Købsprisen blev derfor ikke finansieret via statsstøtte. Dette faktum indebærer også, at betalingen af købsprisen ikke udløste et kapitalbehov hos banken. Desuden var Emporiki Bank tilstrækkeligt kapitaliseret (dvs. tilstrækkeligt i henhold til det, som 2012-stresstesten krævede som vist i tabel 3). Opkøbet vil som sådan sandsynligvis ikke udløse noget fremtidigt kapitalbehov hos banken. |
| --- | --- |

(227)

Banken betalte kun 1 EUR for købet af Emporiki Bank. Købsprisen blev derfor ikke finansieret via statsstøtte. Dette faktum indebærer også, at betalingen af købsprisen ikke udløste et kapitalbehov hos banken. Desuden var Emporiki Bank tilstrækkeligt kapitaliseret (dvs. tilstrækkeligt i henhold til det, som 2012-stresstesten krævede som vist i tabel 3). Opkøbet vil som sådan sandsynligvis ikke udløse noget fremtidigt kapitalbehov hos banken.

| (228) | På grund af de atypiske vilkår (køb for 1 EUR af en fuldt kapitaliseret bank for at opfylde stresstestkravene) strider opkøbet af Emporiki Bank således undtagelsesvis ikke mod kravet om at minimere støtten. |
| --- | --- |

(228)

På grund af de atypiske vilkår (køb for 1 EUR af en fuldt kapitaliseret bank for at opfylde stresstestkravene) strider opkøbet af Emporiki Bank således undtagelsesvis ikke mod kravet om at minimere støtten.

7.5.1.3.   Konkurrencefordrejende virkning af opkøbene

| (229) | I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det også, at opkøb kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Under sådanne omstændigheder bør overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked. |
| --- | --- |

(229)

I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det også, at opkøb kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Under sådanne omstændigheder bør overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.

| (230) | Den græske nationalbank anså ifølge en rentabilitetsundersøgelse, som en ekstern konsulent udførte i begyndelsen af 2012, ikke Emporiki Bank for at kunne overleve alene. Den genererede store tab for Crédit Agricole, som derfor ønskede at sælge den. Hvis det ikke var muligt at sælge, kunne Crédit Agricole have overvejet, hvordan den skulle lade den gå konkurs. Transaktionen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(230)

Den græske nationalbank anså ifølge en rentabilitetsundersøgelse, som en ekstern konsulent udførte i begyndelsen af 2012, ikke Emporiki Bank for at kunne overleve alene. Den genererede store tab for Crédit Agricole, som derfor ønskede at sælge den. Hvis det ikke var muligt at sælge, kunne Crédit Agricole have overvejet, hvordan den skulle lade den gå konkurs. Transaktionen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.

| (231) | Ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af Emporiki Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den græske konkurrencemyndighed, kompromitterer resultatet af salgsproceduren ikke betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland. |
| --- | --- |

(231)

Ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af Emporiki Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den græske konkurrencemyndighed, kompromitterer resultatet af salgsproceduren ikke betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.

| (232) | Desuden skyldes bankens støttebehov ikke dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd. Endelig blev der som konkluderet i betragtning 227 ikke brugt statsstøtte til at finansiere opkøbet (køb for 1 EUR af en bank, der var tilstrækkeligt kapitaliseret til at kunne klare den græske nationalbanks stresstest). |
| --- | --- |

(232)

Desuden skyldes bankens støttebehov ikke dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd. Endelig blev der som konkluderet i betragtning 227 ikke brugt statsstøtte til at finansiere opkøbet (køb for 1 EUR af en bank, der var tilstrækkeligt kapitaliseret til at kunne klare den græske nationalbanks stresstest).

| (233) | På denne baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af Emporiki Bank er i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(233)

På denne baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af Emporiki Bank er i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.1.4.   Konklusion vedrørende opkøbet af Emporiki Bank

| (234) | I lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for opkøbet af Emporiki Bank kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(234)

I lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for opkøbet af Emporiki Bank kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.2.   Foreneligheden af overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver med omstruktureringsmeddelelsen

7.5.2.1.   Virkningen af overtagelsen for bankens langsigtede rentabilitet

| (235) | Overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver vil styrke bankens rentabilitet på langt sigt. |
| --- | --- |

(235)

Overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver vil styrke bankens rentabilitet på langt sigt.

| (236) | Nærmere betegnet har integrationen af de tre andelsbankers indskud i bankens balance forbedret dens likviditetsprofil. Alpha Bank S.A.'s forhold mellem nettoudlån og nettoindlån faldt med ca. 1,5 %, og dens afhængighed af finansiering fra eurosystemet faldt dermed også. |
| --- | --- |

(236)

Nærmere betegnet har integrationen af de tre andelsbankers indskud i bankens balance forbedret dens likviditetsprofil. Alpha Bank S.A.'s forhold mellem nettoudlån og nettoindlån faldt med ca. 1,5 %, og dens afhængighed af finansiering fra eurosystemet faldt dermed også.

| (237) | Desuden gav overtagelsen banken lejlighed til at forøge sin indtjening ved at udvide kundekredsen i flere geografiske områder. Banken overtog ikke omkostningstung infrastruktur eller filialnet. Den overtog heller ikke lån. Den øgede derfor ikke sin risiko eller sine kapitalkrav. |
| --- | --- |

(237)

Desuden gav overtagelsen banken lejlighed til at forøge sin indtjening ved at udvide kundekredsen i flere geografiske områder. Banken overtog ikke omkostningstung infrastruktur eller filialnet. Den overtog heller ikke lån. Den øgede derfor ikke sin risiko eller sine kapitalkrav.

7.5.2.2.   Virkningen af overtagelsen for det støttebeløb, som banken havde brug for

| (238) | I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(238)

I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.

| (239) | Den pris, banken betalte for overtagelsen af de overførte aktiver og passiver fra alle tre andelsbanker, blev fastsat til 2,1 % af værdien af de overførte indskud og beløb sig til ca. 9 mio. EUR svarende til 0,01 % af bankens samlede balance på overtagelsestidspunktet. Den pris kan derfor anses for at være meget lav. Desuden havde banken allerede rejst 550 mio. EUR i privat kapital i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013. |
| --- | --- |

(239)

Den pris, banken betalte for overtagelsen af de overførte aktiver og passiver fra alle tre andelsbanker, blev fastsat til 2,1 % af værdien af de overførte indskud og beløb sig til ca. 9 mio. EUR svarende til 0,01 % af bankens samlede balance på overtagelsestidspunktet. Den pris kan derfor anses for at være meget lav. Desuden havde banken allerede rejst 550 mio. EUR i privat kapital i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013.

| (240) | Det kan konkluderes, at købsprisen på de overførte aktiver og passiver (primært indskud) fra de tre andelsbanker var så lav, at den ikke hindrede støtten i at være begrænset til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(240)

Det kan konkluderes, at købsprisen på de overførte aktiver og passiver (primært indskud) fra de tre andelsbanker var så lav, at den ikke hindrede støtten i at være begrænset til det nødvendige minimum.

7.5.2.3.   Konkurrencefordrejende virkning af opkøbene

| (241) | Som nævnt i betragtning 229 bør statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder, undtagen under bestemte omstændigheder. |
| --- | --- |

(241)

Som nævnt i betragtning 229 bør statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder, undtagen under bestemte omstændigheder.

| (242) | Den græske nationalbank anså ikke de tre andelsbanker for at være rentable, og den mente, at vedtagelsen af afviklingsforanstaltningerne var nødvendige for at opretholde finansiel stabilitet. Opkøbene kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(242)

Den græske nationalbank anså ikke de tre andelsbanker for at være rentable, og den mente, at vedtagelsen af afviklingsforanstaltningerne var nødvendige for at opretholde finansiel stabilitet. Opkøbene kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.

| (243) | Desuden var der ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver, og det eneste andet bud kom fra en bank, som have modtaget endnu mere støtte. Desuden var det en beskeden mængde aktiver og passiver, der blev overtaget, så overtagelsen ændrede ikke markedets struktur (104). |
| --- | --- |

(243)

Desuden var der ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver, og det eneste andet bud kom fra en bank, som have modtaget endnu mere støtte. Desuden var det en beskeden mængde aktiver og passiver, der blev overtaget, så overtagelsen ændrede ikke markedets struktur (104).

| (244) | Kommissionen mener således, at disse usædvanlige begivenheder berettiger tilladelsen til opkøbene i overensstemmelse med punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(244)

Kommissionen mener således, at disse usædvanlige begivenheder berettiger tilladelsen til opkøbene i overensstemmelse med punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.2.4.   Konklusion vedrørende overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver med omstruktureringsmeddelelsen

| (245) | Det konkluderes, at overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver set i lyset af de nærmere betingelser herfor opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(245)

Det konkluderes, at overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver set i lyset af de nærmere betingelser herfor opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.3.   Foreneligheden af opkøbet af Citibank Greece med omstruktureringsmeddelelsen

7.5.3.1.   Virkningen af opkøbet for bankens langsigtede rentabilitet

| (246) | Opkøbet af Citibank Greece, herunder Diners, vil øge bankens langsigtede rentabilitet. Banken overtog en velpolstret lånebank. Desuden er nettoudlånsporteføljen meget mindre end de overtagne indskud. |
| --- | --- |

(246)

Opkøbet af Citibank Greece, herunder Diners, vil øge bankens langsigtede rentabilitet. Banken overtog en velpolstret lånebank. Desuden er nettoudlånsporteføljen meget mindre end de overtagne indskud.

| (247) | Integrationen af Citibank Greeces indskud i bankens balance vil forbedre bankens mellem- til langsigtede finansieringsprofil og samtidig øge bankens rentabilitet. |
| --- | --- |

(247)

Integrationen af Citibank Greeces indskud i bankens balance vil forbedre bankens mellem- til langsigtede finansieringsprofil og samtidig øge bankens rentabilitet.

| (248) | Desuden vil banken gennem opkøbet styrke sin licens og evne til at tiltrække indskud og dermed opnå en afbalanceret og levedygtig forretningsmodel. |
| --- | --- |

(248)

Desuden vil banken gennem opkøbet styrke sin licens og evne til at tiltrække indskud og dermed opnå en afbalanceret og levedygtig forretningsmodel.

| (249) | Endelig vil de forventede betydelige synergieffekter i henseende til centrale funktioner, IT-tjenester og driftsudgifter bidrage til bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(249)

Endelig vil de forventede betydelige synergieffekter i henseende til centrale funktioner, IT-tjenester og driftsudgifter bidrage til bankens langsigtede rentabilitet.

| (250) | Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(250)

Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.

7.5.3.2.   Virkningen af opkøbet for det støttebeløb, som banken havde brug for

| (251) | I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(251)

I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.

| (252) | Banken betalte kun 2 mio. EUR (105) for købet af Citibank Greece og Diners. |
| --- | --- |

(252)

Banken betalte kun 2 mio. EUR (105) for købet af Citibank Greece og Diners.

| (253) | Den overtagne portefølje indeholder et stort antal lån, som er fuldt afskrevet. Værdiansættelsen af denne nye låneportefølje kunne da også udligne det begrænsede kapitalbehov, der hidrørte fra integrationen af porteføljen i bankens balance. |
| --- | --- |

(253)

Den overtagne portefølje indeholder et stort antal lån, som er fuldt afskrevet. Værdiansættelsen af denne nye låneportefølje kunne da også udligne det begrænsede kapitalbehov, der hidrørte fra integrationen af porteføljen i bankens balance.

| (254) | Desuden har banken rejst 1,2 mia. EUR i privat kapital til en kurs pr. aktie, der var højere end den kurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013. |
| --- | --- |

(254)

Desuden har banken rejst 1,2 mia. EUR i privat kapital til en kurs pr. aktie, der var højere end den kurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013.

| (255) | Under disse specifikke omstændigheder kan det ikke hævdes, at opkøbet blev finansieret ved hjælp af statsstøtte. Opkøbet vil ikke øge behovet for støtte eller nedbringe forrentningen af eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(255)

Under disse specifikke omstændigheder kan det ikke hævdes, at opkøbet blev finansieret ved hjælp af statsstøtte. Opkøbet vil ikke øge behovet for støtte eller nedbringe forrentningen af eksisterende støtte.

7.5.3.3.   Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet

| (256) | Som angivet i betragtning 241 bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder. |
| --- | --- |

(256)

Som angivet i betragtning 241 bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder.

| (257) | Købsprisen på Citibank Greece var yderst lav, og banken rejste en stor sum privat kapital til en høj aktiekurs. Man kan derfor ikke konkludere, at der blev brugt støtte til at finansiere dette opkøb. |
| --- | --- |

(257)

Købsprisen på Citibank Greece var yderst lav, og banken rejste en stor sum privat kapital til en høj aktiekurs. Man kan derfor ikke konkludere, at der blev brugt støtte til at finansiere dette opkøb.

| (258) | Da der desuden ikke var nogen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på købet af de udbudte aktiviteter, var der ikke tale om, at sådanne bydere blev fortrængt. |
| --- | --- |

(258)

Da der desuden ikke var nogen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på købet af de udbudte aktiviteter, var der ikke tale om, at sådanne bydere blev fortrængt.

| (259) | I lyset af betragtning 257 og 258 falder opkøbet således ikke ind under forbuddet i punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen. Desuden minder Kommissionen om, at bankens støttebehov ikke skyldes dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd. |
| --- | --- |

(259)

I lyset af betragtning 257 og 258 falder opkøbet således ikke ind under forbuddet i punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen. Desuden minder Kommissionen om, at bankens støttebehov ikke skyldes dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd.

7.5.3.4.   Konklusion vedrørende opkøbet af Citibank Greece

| (260) | I lyset af de græske bankers usædvanlige situation (106) og de nærmere betingelser for opkøbet af Citibank Greece kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(260)

I lyset af de græske bankers usædvanlige situation (106) og de nærmere betingelser for opkøbet af Citibank Greece kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.

7.6.   FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3 OG B4 MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN

7.6.1.   Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen

| (261) | Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 hidrører bankens vanskeligheder primært fra den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle sig til en aftale med sine hjemlige og internationale kreditorer, nemlig PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 og 40,1 i forhold til deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af den afgrundsdybe statsgæld og økonomiske recession. |
| --- | --- |

(261)

Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 hidrører bankens vanskeligheder primært fra den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle sig til en aftale med sine hjemlige og internationale kreditorer, nemlig PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 og 40,1 i forhold til deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af den afgrundsdybe statsgæld og økonomiske recession.

| (262) | Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 beløber sig til 4 571 mio. EUR, som er mindre end det bogførte tab på PSI-programmet (4 786 mio. EUR). I et sådant tilfælde og hvis vanskelighederne ikke primært stammer fra overdrevent risikabel adfærd, vil Kommissionen i henhold til punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 slække på sine krav. |
| --- | --- |

(262)

Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 beløber sig til 4 571 mio. EUR, som er mindre end det bogførte tab på PSI-programmet (4 786 mio. EUR). I et sådant tilfælde og hvis vanskelighederne ikke primært stammer fra overdrevent risikabel adfærd, vil Kommissionen i henhold til punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 slække på sine krav.

| (263) | Størstedelen af kapitalbehovet stammer fra den normale eksponering, som et pengeinstitut har for sin hjemlige finansielle landerisiko. Det forhold blev også påpeget i betragtning 58 og 69 i Alpha-åbningsafgørelsen. Kommissionen bemærker også, at bankens eksponering over for den græske statsgældsrisiko var mindre end mange andre store græske bankers, så den kan ikke anses for at have opbygget en overdrevent stor eksponering for statsgælden. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe problemer med »moral hazard« i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som opbyggede overdrevent store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor slækkes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere. |
| --- | --- |

(263)

Størstedelen af kapitalbehovet stammer fra den normale eksponering, som et pengeinstitut har for sin hjemlige finansielle landerisiko. Det forhold blev også påpeget i betragtning 58 og 69 i Alpha-åbningsafgørelsen. Kommissionen bemærker også, at bankens eksponering over for den græske statsgældsrisiko var mindre end mange andre store græske bankers, så den kan ikke anses for at have opbygget en overdrevent stor eksponering for statsgælden. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe problemer med »moral hazard« i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som opbyggede overdrevent store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor slækkes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere.

| (264) | Men da den græske økonomi er skrumpet med ca. 25 % siden 2008, og eftersom banken har købt en mindre rentabel bank i form af Emporiki Bank, må banken tilpasse sin organisation, omkostningsstruktur og sit filialnet til det nye økonomiske klima for at genskabe rentabiliteten. Uanset fraværet af problemer med »moral hazard« skal banken derfor rationalisere sin drift i Grækenland for at sikre sin langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(264)

Men da den græske økonomi er skrumpet med ca. 25 % siden 2008, og eftersom banken har købt en mindre rentabel bank i form af Emporiki Bank, må banken tilpasse sin organisation, omkostningsstruktur og sit filialnet til det nye økonomiske klima for at genskabe rentabiliteten. Uanset fraværet af problemer med »moral hazard« skal banken derfor rationalisere sin drift i Grækenland for at sikre sin langsigtede rentabilitet.

| (265) | En anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige krisebetingede nedgang i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis hos banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke en »moral hazard«, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (107). |
| --- | --- |

(265)

En anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige krisebetingede nedgang i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis hos banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke en »moral hazard«, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (107).

| (266) | Men en del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører fra en række internationale datterselskaber. I 2012 blev f.eks. aktiviteterne i Cypern, Rumænien, Serbien, FYROM og Bulgarien tabsgivende, mens de i Albanien kun lige balancerede. Stresstesten, der i 2012 blev gennemført for at fastslå kapitalbehovet hos banken, viste fremskrevne tab på udenlandske lån på 921 mio. EUR i referencescenariet og 1 201 mio. EUR i det negative scenarie. De udenlandske aktiver drænede også likviditeten, eftersom den koncerninterne finansiering beløb sig til flere milliarder euro. |
| --- | --- |

(266)

Men en del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører fra en række internationale datterselskaber. I 2012 blev f.eks. aktiviteterne i Cypern, Rumænien, Serbien, FYROM og Bulgarien tabsgivende, mens de i Albanien kun lige balancerede. Stresstesten, der i 2012 blev gennemført for at fastslå kapitalbehovet hos banken, viste fremskrevne tab på udenlandske lån på 921 mio. EUR i referencescenariet og 1 201 mio. EUR i det negative scenarie. De udenlandske aktiver drænede også likviditeten, eftersom den koncerninterne finansiering beløb sig til flere milliarder euro.

| (267) | Eftersom banken havde den laveste beholdning af GSO'er af de fire største græske banker på PSI-tidspunktet, og eftersom tabet på PSI var større end den støtte, banken modtog via foranstaltning B1, B2, B3 og B4, kan det således konkluderes, at de fleste af tabene og behovet for støtte falder ind under punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at slække på sine krav. En del af støttebehovet hidrører fra tab på græske lån på grund af den usædvanligt dybe og lange recession og ikke risikabel udlånspraksis. En sådan støtte skaber ikke »moral hazards« og er derfor mindre fordrejende. |
| --- | --- |

(267)

Eftersom banken havde den laveste beholdning af GSO'er af de fire største græske banker på PSI-tidspunktet, og eftersom tabet på PSI var større end den støtte, banken modtog via foranstaltning B1, B2, B3 og B4, kan det således konkluderes, at de fleste af tabene og behovet for støtte falder ind under punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at slække på sine krav. En del af støttebehovet hidrører fra tab på græske lån på grund af den usædvanligt dybe og lange recession og ikke risikabel udlånspraksis. En sådan støtte skaber ikke »moral hazards« og er derfor mindre fordrejende.

| (268) | Endelig skyldes en begrænset del af støttebehovet bankens egen risikoadfærd med udenlandske datterselskaber. |
| --- | --- |

(268)

Endelig skyldes en begrænset del af støttebehovet bankens egen risikoadfærd med udenlandske datterselskaber.

7.6.2.   Rentabilitet

| (269) | En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genskabe sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse og den 31. december 2018. |
| --- | --- |

(269)

En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genskabe sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse og den 31. december 2018.

| (270) | I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de problemer, den har haft med rentabiliteten. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at bevare bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende udlån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske forretninger, som de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital. |
| --- | --- |

(270)

I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de problemer, den har haft med rentabiliteten. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at bevare bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende udlån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske forretninger, som de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.

7.6.2.1.   Bankvirksomhed i Grækenland

| (271) | Med hensyn til likviditet og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånssiden skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil hjælpe banken med at nedbringe sine finansieringsomkostninger. |
| --- | --- |

(271)

Med hensyn til likviditet og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånssiden skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil hjælpe banken med at nedbringe sine finansieringsomkostninger.

| (272) | Forpligtelsen vedrørende forholdet mellem nettoudlån og -indlån beskrevet i betragtning 118 sikrer, at bankens balance bliver bæredygtig inden udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om lov til at tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og i henhold til den statsgaranterede ELA. |
| --- | --- |

(272)

Forpligtelsen vedrørende forholdet mellem nettoudlån og -indlån beskrevet i betragtning 118 sikrer, at bankens balance bliver bæredygtig inden udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om lov til at tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og i henhold til den statsgaranterede ELA.

| (273) | Grækenland har også afgivet løfte om, at banken for at nedbringe sine finansieringsomkostninger fortsat vil nedsætte sine rentesatser på indlån i Grækenland som beskrevet i betragtning 118. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til bankens rentabilitet før hensættelser. |
| --- | --- |

(273)

Grækenland har også afgivet løfte om, at banken for at nedbringe sine finansieringsomkostninger fortsat vil nedsætte sine rentesatser på indlån i Grækenland som beskrevet i betragtning 118. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til bankens rentabilitet før hensættelser.

| (274) | Siden krisens begyndelse har banken indledt en betydelig rationalisering af sit filialnet i Grækenland i form af en nedbringelse af antallet af filialer og medarbejdere (108). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger være faldet med yderligere [...] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland forpligtet sig til, at banken reducerer antallet af filialer og medarbejdere i Grækenland, så der højst er henholdsvis [...] og [...] pr. 31. december 2017, og de samlede omkostninger (109) i Grækenland maksimalt beløber sig til [...] mio. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen bevarer bankens effektivitet i det nye markedsklima. |
| --- | --- |

(274)

Siden krisens begyndelse har banken indledt en betydelig rationalisering af sit filialnet i Grækenland i form af en nedbringelse af antallet af filialer og medarbejdere (108). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger være faldet med yderligere [...] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland forpligtet sig til, at banken reducerer antallet af filialer og medarbejdere i Grækenland, så der højst er henholdsvis [...] og [...] pr. 31. december 2017, og de samlede omkostninger (109) i Grækenland maksimalt beløber sig til [...] mio. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen bevarer bankens effektivitet i det nye markedsklima.

| (275) | Et andet nøgleområde er forvaltningen af misligholdte lån, idet disse udgjorde 32,4 % af porteføljen pr. 31. december 2013 (110). Banken planlægger at skærpe sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og fokusere på kerneforretningen for at minimere tabene. Grækenland har også afgivet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder i sin kreditpolitik af hensyn til risikostyring og for at maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen som beskrevet i betragtning 122. |
| --- | --- |

(275)

Et andet nøgleområde er forvaltningen af misligholdte lån, idet disse udgjorde 32,4 % af porteføljen pr. 31. december 2013 (110). Banken planlægger at skærpe sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og fokusere på kerneforretningen for at minimere tabene. Grækenland har også afgivet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder i sin kreditpolitik af hensyn til risikostyring og for at maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen som beskrevet i betragtning 122.

7.6.2.2.   Selskabsledelse

| (276) | Et andet problemområde er bankens ledelse, idet stabilitetsfonden ejer 69,9 % (111) af bankens aktier efter aktiekapitalforøgelsen i 2014, men med begrænsede stemmerettigheder. Desuden ejer nogle af de private investorer, som kontrollerer banken, også warrants og ville dermed opnå den fulde fordel, hvis aktiekursen skulle stige brat i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe »moral hazards«, aftalte banken og stabilitetsfonden en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale beskytter bankens daglige drift mod enhver indblanding fra dens største aktionær og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forebygge overdrevent risikabel adfærd hos bankens ledelse gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen bemærker på den positive side, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(276)

Et andet problemområde er bankens ledelse, idet stabilitetsfonden ejer 69,9 % (111) af bankens aktier efter aktiekapitalforøgelsen i 2014, men med begrænsede stemmerettigheder. Desuden ejer nogle af de private investorer, som kontrollerer banken, også warrants og ville dermed opnå den fulde fordel, hvis aktiekursen skulle stige brat i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe »moral hazards«, aftalte banken og stabilitetsfonden en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale beskytter bankens daglige drift mod enhver indblanding fra dens største aktionær og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forebygge overdrevent risikabel adfærd hos bankens ledelse gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen bemærker på den positive side, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan.

7.6.2.3.   Internationale aktiviteter

| (277) | En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital, likviditet og rentabilitet som anført i betragtning 266. |
| --- | --- |

(277)

En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital, likviditet og rentabilitet som anført i betragtning 266.

| (278) | Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken fortsat har fokus på sit hjemmemarked. Banken har allerede afhændet sit urentable datterselskab i Ukraine. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger yderligere rationalisering af sit resterende filialnet som beskrevet i betragtning 109. |
| --- | --- |

(278)

Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken fortsat har fokus på sit hjemmemarked. Banken har allerede afhændet sit urentable datterselskab i Ukraine. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger yderligere rationalisering af sit resterende filialnet som beskrevet i betragtning 109.

| (279) | Den samlede mængde udenlandske aktiver vil blive indskrænket med mindst yderligere [...] % inden 31. december 2017 (i forhold til 31. december 2012). |
| --- | --- |

(279)

Den samlede mængde udenlandske aktiver vil blive indskrænket med mindst yderligere [...] % inden 31. december 2017 (i forhold til 31. december 2012).

| (280) | Den samlede rentabilitet i de internationale forretninger vil være genskabt i [...]. |
| --- | --- |

(280)

Den samlede rentabilitet i de internationale forretninger vil være genskabt i [...].

| (281) | Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske forretninger tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn beskrevet i betragtning 119 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber sikrer også, at disse ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital eller likviditet. |
| --- | --- |

(281)

Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske forretninger tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn beskrevet i betragtning 119 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber sikrer også, at disse ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital eller likviditet.

7.6.2.4.   Konklusion vedrørende rentabilitet

| (282) | Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og få et passende afkast af sin egenkapital i forhold til sin risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau. |
| --- | --- |

(282)

Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og få et passende afkast af sin egenkapital i forhold til sin risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau.

| (283) | Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan, som den er forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne (112). Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet den i det negative scenarie fortsat er rentabel og velkapitaliseret ved udgangen af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(283)

Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan, som den er forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne (112). Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet den i det negative scenarie fortsat er rentabel og velkapitaliseret ved udgangen af omstruktureringsperioden.

| (284) | Mængden af yderligere kapital, som blev rejst i 2014, nemlig 1,2 mia. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i april 2014 (113). Banken vil også fremlægge en betinget kapitalplan for den græske nationalbank med foranstaltninger, der skal træffes, hvis det økonomiske klima forværres yderligere. Kommissionen minder om, at den græske nationalbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at referencescenariets kapitalbehov som anslået af den græske nationalbank forudsætter en vis grad af stress. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske nationalbank, idet dette rummer en høj grad af stress, og kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken atter har fået adgang til kapitalmarkederne. |
| --- | --- |

(284)

Mængden af yderligere kapital, som blev rejst i 2014, nemlig 1,2 mia. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i april 2014 (113). Banken vil også fremlægge en betinget kapitalplan for den græske nationalbank med foranstaltninger, der skal træffes, hvis det økonomiske klima forværres yderligere. Kommissionen minder om, at den græske nationalbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at referencescenariets kapitalbehov som anslået af den græske nationalbank forudsætter en vis grad af stress. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske nationalbank, idet dette rummer en høj grad af stress, og kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken atter har fået adgang til kapitalmarkederne.

| (285) | Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i non-investment grade værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling. |
| --- | --- |

(285)

Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i non-investment grade værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.

| (286) | Det kan derfor konkluderes, at banken har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at genoprette sin langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(286)

Det kan derfor konkluderes, at banken har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at genoprette sin langsigtede rentabilitet.

7.6.3.   Egetbidrag og byrdefordeling

| (287) | Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal bankerne og deres kapitalindskydere så vidt muligt deltage i omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne skal således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, mens kapitalindskyderne skal afdæmpe bankens tab så vidt muligt. |
| --- | --- |

(287)

Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal bankerne og deres kapitalindskydere så vidt muligt deltage i omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne skal således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, mens kapitalindskyderne skal afdæmpe bankens tab så vidt muligt.

7.6.3.1.   Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer

| (288) | Banken har allerede afhændet en række små udenlandske forretninger (Ukraine) og reduceret en del af sin portefølje for at styrke både sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. F.eks. har banken afhændet udenlandske aktiver for 1,9 mia. EUR fra 2009 til 2013 (114). |
| --- | --- |

(288)

Banken har allerede afhændet en række små udenlandske forretninger (Ukraine) og reduceret en del af sin portefølje for at styrke både sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. F.eks. har banken afhændet udenlandske aktiver for 1,9 mia. EUR fra 2009 til 2013 (114).

| (289) | Ifølge omstruktureringsplanen skal der afhændes yderligere aktiver i Sydøsteuropa som beskrevet i betragtning 107. I betragtning af nedgearingen og afhændelserne, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene vil banken have reduceret sit geografiske omfang i Sydøsteuropa betydeligt. Indskrænkningen af bankens internationale aktiver vil også minimere den betingede risiko for, at den vil få brug for støtte i fremtiden. Den bidrager derfor til at reducere støtten til et minimum. |
| --- | --- |

(289)

Ifølge omstruktureringsplanen skal der afhændes yderligere aktiver i Sydøsteuropa som beskrevet i betragtning 107. I betragtning af nedgearingen og afhændelserne, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene vil banken have reduceret sit geografiske omfang i Sydøsteuropa betydeligt. Indskrænkningen af bankens internationale aktiver vil også minimere den betingede risiko for, at den vil få brug for støtte i fremtiden. Den bidrager derfor til at reducere støtten til et minimum.

| (290) | Banken solgte sin forsikringsvirksomhed i 2007. På dette marked udøver den derfor ingen aktivitet af betydning, som kunne sælges for at generere et provenu. |
| --- | --- |

(290)

Banken solgte sin forsikringsvirksomhed i 2007. På dette marked udøver den derfor ingen aktivitet af betydning, som kunne sælges for at generere et provenu.

| (291) | For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller øge størrelsen af sine udenlandske datterselskaber som beskrevet i betragtning 119. Desuden indebærer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager yderligere opkøb. |
| --- | --- |

(291)

For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller øge størrelsen af sine udenlandske datterselskaber som beskrevet i betragtning 119. Desuden indebærer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager yderligere opkøb.

| (292) | Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Den skærer ned i såvel personale som lønninger. Grækenland har også forpligtet sig til at begrænse aflønningen af bankens direktører, [...]. |
| --- | --- |

(292)

Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Den skærer ned i såvel personale som lønninger. Grækenland har også forpligtet sig til at begrænse aflønningen af bankens direktører, [...].

7.6.3.2.   Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet

| (293) | Bankens historiske aktionærer blev udvandet ved udstedelsen af stemmerettigheder, der blev afsluttet i 2009 (115), og dernæst igen ved stabilitetsfondens kapitaltilførsel (foranstaltning B4) og tilførslen af privat kapital i 2013 og marts 2014. F.eks. blev den aktiepost, som ejedes af bankens aktionærer, der på det tidspunkt omfattede investorer, som havde indskudt penge i 2009, nedbragt fra 100 % forud for rekapitaliseringen foråret 2013 til blot 4,9 % efter denne rekapitalisering. Desuden har banken ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers bidrag til byrden har banken rejst et betydeligt beløb i privat kapital, siden krisen satte ind i 2008, nemlig 986 mio. EUR i 2009, 550 mio. EUR i 2013 og 1 200 mio. EUR i 2014. |
| --- | --- |

(293)

Bankens historiske aktionærer blev udvandet ved udstedelsen af stemmerettigheder, der blev afsluttet i 2009 (115), og dernæst igen ved stabilitetsfondens kapitaltilførsel (foranstaltning B4) og tilførslen af privat kapital i 2013 og marts 2014. F.eks. blev den aktiepost, som ejedes af bankens aktionærer, der på det tidspunkt omfattede investorer, som havde indskudt penge i 2009, nedbragt fra 100 % forud for rekapitaliseringen foråret 2013 til blot 4,9 % efter denne rekapitalisering. Desuden har banken ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers bidrag til byrden har banken rejst et betydeligt beløb i privat kapital, siden krisen satte ind i 2008, nemlig 986 mio. EUR i 2009, 550 mio. EUR i 2013 og 1 200 mio. EUR i 2014.

7.6.3.3.   Efterstillede kreditorers del af byrden

| (294) | Bankens efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken gennemgik flere passivstyringsoperationer. Den samlede mængde omlagte passiver beløb sig til 828 mio. EUR med en kapitalgevinst på 436 mio. EUR som beskrevet i betragtning 114. |
| --- | --- |

(294)

Bankens efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken gennemgik flere passivstyringsoperationer. Den samlede mængde omlagte passiver beløb sig til 828 mio. EUR med en kapitalgevinst på 436 mio. EUR som beskrevet i betragtning 114.

| (295) | De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som nævnt i betragtning 124. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret et passende bidrag til byrden fra bankens private indskydere af hybridkapital, og at kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt. |
| --- | --- |

(295)

De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som nævnt i betragtning 124. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret et passende bidrag til byrden fra bankens private indskydere af hybridkapital, og at kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.

7.6.3.4.   Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling

| (296) | I sammenligning med de samlede modtagne statslige kapitaltilførsler er niveauet for egetbidraget og byrdefordelingen, især i form af salget af aktiver og nedbringelse af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Indskrænkningen gælder kun udenlandske aktiviteter (116), som udgør en begrænset del af bankens samlede aktiviteter (117), og omstruktureringen omfatter ikke nedskæringer i indlåns- og udlånsporteføljen i Grækenland. Set i lyset af de elementer, der blev drøftet i afsnit 7.6.1, og navnlig det forhold, at Alpha Bank er den mindst støttede bank blandt de store græske banker, og at den modtagne støtte fuldt ud opfylder betingelserne for undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, ifølge hvilken Kommissionen kan acceptere mindre i egetbidrag og byrdefordeling, kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at sikre tilstrækkelige foranstaltninger i henseende til egetbidrag og byrdefordeling. |
| --- | --- |

(296)

I sammenligning med de samlede modtagne statslige kapitaltilførsler er niveauet for egetbidraget og byrdefordelingen, især i form af salget af aktiver og nedbringelse af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Indskrænkningen gælder kun udenlandske aktiviteter (116), som udgør en begrænset del af bankens samlede aktiviteter (117), og omstruktureringen omfatter ikke nedskæringer i indlåns- og udlånsporteføljen i Grækenland. Set i lyset af de elementer, der blev drøftet i afsnit 7.6.1, og navnlig det forhold, at Alpha Bank er den mindst støttede bank blandt de store græske banker, og at den modtagne støtte fuldt ud opfylder betingelserne for undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, ifølge hvilken Kommissionen kan acceptere mindre i egetbidrag og byrdefordeling, kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at sikre tilstrækkelige foranstaltninger i henseende til egetbidrag og byrdefordeling.

7.6.4.   Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger

| (297) | I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencepræget banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe problemer med »moral hazard« og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd. |
| --- | --- |

(297)

I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencepræget banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe problemer med »moral hazard« og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.

| (298) | I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapital fra staten svarende til 12 % af sine risikovægtede aktiver (118). Desuden har banken opnået likviditetsgarantier for i alt 14 mia. EUR pr. 30. november 2011 og statsobligationslån for et beløb af 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011, hvilket pr. den dato til sammen udgør 25 % af bankens balance. Derudover modtog banken statsgaranteret ELA. Foranstaltningerne til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed berettigede i lyset af dette store støttebeløb. Endvidere har banken store markedsandele i Grækenland på 15 % for udlån og 13 % for indlån pr. 31. december 2012. Opkøbet af Emporiki Bank og i langt mindre grad de tre andelsbanker og Citibanks græske forretning øgede bankens markedsandele. Efter opkøbet af Emporiki Bank var bankens markedsandel af det græske indskudsmarked 21 % pr.30. juni 2013, mens dens markedsandele på områderne realkreditlån, forbrugslån og virksomhedslån var henholdsvis 23 %, 20 % og 21 % (119). Efter overtagelsen af Citibanks græske forretning steg bankens markedsandel på indskudsmarkedet med under 1 %. |
| --- | --- |

(298)

I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapital fra staten svarende til 12 % af sine risikovægtede aktiver (118). Desuden har banken opnået likviditetsgarantier for i alt 14 mia. EUR pr. 30. november 2011 og statsobligationslån for et beløb af 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011, hvilket pr. den dato til sammen udgør 25 % af bankens balance. Derudover modtog banken statsgaranteret ELA. Foranstaltningerne til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed berettigede i lyset af dette store støttebeløb. Endvidere har banken store markedsandele i Grækenland på 15 % for udlån og 13 % for indlån pr. 31. december 2012. Opkøbet af Emporiki Bank og i langt mindre grad de tre andelsbanker og Citibanks græske forretning øgede bankens markedsandele. Efter opkøbet af Emporiki Bank var bankens markedsandel af det græske indskudsmarked 21 % pr.30. juni 2013, mens dens markedsandele på områderne realkreditlån, forbrugslån og virksomhedslån var henholdsvis 23 %, 20 % og 21 % (119). Efter overtagelsen af Citibanks græske forretning steg bankens markedsandel på indskudsmarkedet med under 1 %.

| (299) | Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder primært hidrørte fra eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, som har rystet den græske økonomi siden 2008 som bemærket i betragtning 69 til Alpha-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe problemer med »moral hazard« er mindsket, da banken ikke løb overdrevent store risici. Som drøftet i afsnit 7.6.1 i nærværende afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne mindre set i lyset af disse faktorer. Af disse årsager kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og den store markedsandel ikke indeholder en nedbringelse af balancen og udlånene i Grækenland. |
| --- | --- |

(299)

Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder primært hidrørte fra eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, som har rystet den græske økonomi siden 2008 som bemærket i betragtning 69 til Alpha-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe problemer med »moral hazard« er mindsket, da banken ikke løb overdrevent store risici. Som drøftet i afsnit 7.6.1 i nærværende afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne mindre set i lyset af disse faktorer. Af disse årsager kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og den store markedsandel ikke indeholder en nedbringelse af balancen og udlånene i Grækenland.

| (300) | Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige kapitaltilførsler satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder. |
| --- | --- |

(300)

Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige kapitaltilførsler satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder.

| (301) | I den henseende bemærker Kommissionen, at banken i tillæg til den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering forpligter sig til yderligere at omstrukturere og nedbringe omfanget af sine udenlandske aktiver inden 30. juni 2018 (120) foruden at undlade at bruge støtte til at finansiere vækst i de pågældende aktiviteter. Støtten vil derfor ikke blive brugt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder. |
| --- | --- |

(301)

I den henseende bemærker Kommissionen, at banken i tillæg til den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering forpligter sig til yderligere at omstrukturere og nedbringe omfanget af sine udenlandske aktiver inden 30. juni 2018 (120) foruden at undlade at bruge støtte til at finansiere vækst i de pågældende aktiviteter. Støtten vil derfor ikke blive brugt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder.

| (302) | Grækenland har også givet tilsagn om et forbud mod opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og ikke til f.eks. vækst på udenlandske markeder. |
| --- | --- |

(302)

Grækenland har også givet tilsagn om et forbud mod opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og ikke til f.eks. vækst på udenlandske markeder.

| (303) | Forpligtelsen til at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indskud, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Ligeledes vil tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en ordentlig kreditrisikovurdering forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder. |
| --- | --- |

(303)

Forpligtelsen til at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indskud, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Ligeledes vil tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en ordentlig kreditrisikovurdering forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.

| (304) | Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne. |
| --- | --- |

(304)

Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.

7.7.   TILSYN

| (305) | I overensstemmelse med afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (121) vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, nemlig 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Det kan derfor konkluderes, at der vil blive ført korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(305)

I overensstemmelse med afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (121) vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, nemlig 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Det kan derfor konkluderes, at der vil blive ført korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.

8.   KONKLUSION

| (306) | Det kan konkluderes, at Grækenland ulovligt gennemførte støtteforanstaltning B1, B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom de blev gennemført før Kommissionens formelle godkendelse. Kommissionen mener dog, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget og på en hensigtsmæssig og proportional måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i nærværende afgørelse. Den fremlagte omstruktureringsplan og tilsagnene opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, hvorfor støtteforanstaltningerne kan anses for at være forenelige med det indre marked — |
| --- | --- |

(306)

Det kan konkluderes, at Grækenland ulovligt gennemførte støtteforanstaltning B1, B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom de blev gennemført før Kommissionens formelle godkendelse. Kommissionen mener dog, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget og på en hensigtsmæssig og proportional måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i nærværende afgørelse. Den fremlagte omstruktureringsplan og tilsagnene opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, hvorfor støtteforanstaltningerne kan anses for at være forenelige med det indre marked —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Følgende foranstaltninger, der er gennemført af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:

| a) | likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2) |
| --- | --- |

a)

likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2)

| b) | den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Alpha Bank i december 2012 (foranstaltning B2) |
| --- | --- |

b)

den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Alpha Bank i december 2012 (foranstaltning B2)

| c) | tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3) |
| --- | --- |

c)

tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3)

| d) | rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4). |
| --- | --- |

d)

rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4).

2.   Stabilitetsfondens finansiering af det samlede udækkede finansieringsbehov på 427 mio. EUR i forbindelse med overførslen af udvalgte aktiver og passiver fra Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank og Cooperative Bank of Western Macedonia til Alpha Bank S.A. i december 2013 udgør ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

3.   I lyset af omstruktureringsplanen for Alpha Bank Group (Alpha Bank og alle dens datterselskaber og filialer), som blev fremlagt den 12. juni 2014, og Grækenlands tilsagn givet samme dato er følgende statsstøtteforanstaltninger forenelige med det indre marked:

| a) | kapitaltilførslen på 940 mio. EUR ydet af Grækenland til Alpha Bank S.A. i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A) |
| --- | --- |

a)

kapitaltilførslen på 940 mio. EUR ydet af Grækenland til Alpha Bank S.A. i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)

| b) | likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb af 23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2) |
| --- | --- |

b)

likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb af 23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)

| c) | den første tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1) |
| --- | --- |

c)

den første tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1)

| d) | den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2) |
| --- | --- |

d)

den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)

| e) | tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3) |
| --- | --- |

e)

tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3)

| f) | rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4). |
| --- | --- |

f)

rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4).

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2014.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Kommissionens beslutning af 19. november 2008 i statsstøttesag N 560/2008, »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (EUT C 125 af 5.6.2009, s. 6). Den fik nummer SA.26678 (N 560/2008). Ordningen blev senere forlænget og ændret som beskrevet i fodnote 2.

1

(2)  Den 2. september 2009 anmeldte Grækenland en række ændringer af støtteforanstaltningerne og en forlængelse indtil 31. december 2009, som den 18. september 2009 blev godkendt (se Kommissionens beslutning af 18. september 2009 i statsstøttesag N 504/2009 om forlængelse og ændring af den græske bankstøtteordning, »Prolongation and amendment of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (EUT C 264 af 6.11.2009, s. 5)). Den 25. januar 2010 godkendte Kommissionen endnu en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil 30. juni 2010 (se Kommissionens afgørelse af 25. januar 2010 i statsstøttesag N 690/2009 om forlængelse af den græske bankstøtteordning, »Prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (EUT C 57 af 9.3.2010, s. 6)). Den 30. juni 2010 godkendte Kommissionen en række ændringer af støtteforanstaltningerne og en forlængelse indtil 31. december 2010 (se Kommissionens afgørelse af 30. juni 2010 i statsstøttesag N 260/2010 om forlængelse af den græske bankstøtteordning, »Extension of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (EUT C 238 af 3.9.2010, s. 3)). Den 21. december 2010 godkendte Kommissionen en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil 30. juni 2010 (se Kommissionens afgørelse af 21. december 2010 i statsstøttesag SA.31998 (2010/N) om den fjerde forlængelse af den græske bankstøtteordning, »Fourth extension of the Support measures for the credit Institutions in Greece« (EUT C 53 af 19.2.2011, s. 2)). Den 4. april 2011 godkendte Kommissionen en ændring (se Kommissionens afgørelse af 4. april 2011 i statsstøttesag SA.32767 (2011/N) om en ændring af den græske bankstøtteordning, »Amendment to the Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (EUT C 164 af 2.6.2011, s. 8)). Den 27. juni 2011 godkendte Kommissionen en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil 31. december 2011 (se Kommissionens afgørelse af 27. juni 2011 i statsstøttesag SA.33153 (2011/N) om den femte forlængelse af den græske bankstøtteordning, »Fifth prolongation of the Support measures for the credit Institutions in Greece« (EUT C 274 af 17.9.2011, s. 6)). Den 6. februar 2012 godkendte Kommissionen en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil 30. juni 2012 (se Kommissionens afgørelse af 6. februar 2012 i statsstøttesag SA.34149 (2011/N) om den sjette forlængelse af den græske bankstøtteordning, »Sixth prolongation of the Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (EUT C 101 af 4.4.2012, s. 2)). Den 6. juli 2012 godkendte Kommissionen endnu en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil 31. december 2012 (se Kommissionens afgørelse af 6. juli 2012 i statsstøttesag SA.35002 (2012/N) om forlængelse af den græske bankstøtteordning — Grækenland, »Prolongation of the Support Scheme for Credit Institutions in Greece« (EUT C 77 af 15.3.2013, s. 14)). Den 22. januar 2013 godkendte Kommissionen en forlængelse af garantiordningen og obligationslåneordningen indtil 30. juni 2013 (se Kommissionens afgørelse af 22. januar 2013 i statsstøttesag SA.35999 (2012/N) — Grækenland, »Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece« (EUT C 162 af 7.6.2013, s. 6)). Den 25. juli 2013 godkendte Kommissionen en forlængelse af garantiordningen og obligationslåneordningen indtil 31. december 2013 (se Kommissionens afgørelse af 25. juli 2013 i statsstøttesag SA.36956 (2013/N) — Grækenland, »Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece« (EUT C 141 af 9.5.2014, s. 3)). Den 14. januar 2014 godkendte Kommissionen en forlængelse af garantiordningen og obligationslåneordningen indtil 30. juni 2014 (se Kommissionens afgørelse af 14. januar 2014 i statsstøttesag SA.37958 (2013/N) — Grækenland, »Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece« (endnu ikke offentliggjort i EUT)).

2

(3)  Se Kommissionens afgørelse af 27. juli 2012 i statsstøttesag SA.34823 (2012/C) (ex 2012/NN) om den græske finansielle stabiliseringsfonds rekapitalisering af Alpha Bank, »Recapitalisation Alpha Bank by the Hellenic Financial Stability Fund« (EUT C 357 af 20.11.2012, s. 36).

3

(4)  Pressemeddelelse fra stabilitetsfonden af 24. december 2012: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

4

(5)  Disse foranstaltninger blev registreret af Kommissionen som sag SA.36004 (2013/NN).

5

(6)  Anmeldelsen blev registreret under nr. SA.34823 (2012/C) (ex 2012/NN).

6

(7)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. The Second Economic Adjustment Programme for Greece — March 2012, s. 17, findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

7

The Second Economic Adjustment Programme for Greece — March 2012

(8)  Se afsnit II »The restructuring of the Greek Sovereign Debt« i Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector, Bank of Greece, december 2012, på: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

8

Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector

(9)  Pressemeddelelse fra finansministeriet af 9. marts 2012: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

9

(10)  En banks egentlige kernekapital (CT1) er en af de lovpligtige kapitalangivelser, som der føres tilsyn med i banksektoren i overensstemmelse med kapitalkravsdirektivet.

10

(11)  Se fodnote 7, s. 106.

11

(12)  Se fodnote 8.

12

(13)  Se fodnote 7, s. 104.

13

(14)  Se fodnote 8.

14

(15)  Den Europæiske Centralbank og de nationale centralbanker udgør tilsammen Eurosystemet, som er euroområdets centralbanksystem.

15

(16)  Pressemeddelelse fra finansministeriet af 3. december 2012: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf. Dette tilbagekøb af landets egen gæld til en kurs, der lå langt under den pålydende værdi, gav Grækenland en betydelig gældsreduktion.

16

(17)  Hvis tilbagekøbet ikke var foretaget, kunne markedsværdien af disse nye GSO'er være steget afhængigt af udviklingen i markedsparametre såsom rentesatser og sandsynligheden for Grækenlands misligholdelse.

17

(18)  Inklusive det forventede tab på nye lån udstedt i Grækenland i perioden juni 2013 til december 2016.

18

(19)  Virkningen af PTL for udenlandsk risiko blev beregnet efter udenlandsk skat og under hensyntagen til de tilsagn angående afhændelser, som Grækenland foreslog GD for Konkurrence på det tidspunkt.

19

(20)  NBG's hensættelser til tab på lån pr. 30. juni 2013 proforma for First Business Banks og Probanks hensættelser.

20

(21)  Eurobanks hensættelser til tab på lån pr. 30. juni 2013 proforma for hensættelserne i New Hellenic Postbank og New Proton Bank, som blev købt i august 2013.

21

(22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf.

22

(23)  Se tabel 2.

23

(24)  I 2010, 2011 og 2012 omfatter disse egenkapitalbeløb præferenceaktier for i alt 940 mio. EUR tildelt af Grækenland i 2009, mens beløbene i 2012 ikke omfatter de to tilførsler af brokapital, som banken fik i 2012, til en værdi af 2 942 mio. EUR. Egenkapitalen i 2013 omfatter den fulde rekapitalisering fra stabilitetsfonden og private investorer i 2012 og 2013, som i alt beløber sig til 4 571 mio. EUR.

24

(25)  Se tabel 2.

25

(26)  Alpha Banks fremsendelse af oplysninger til Kommissionen, 25. juni 2013.

26

(27)  2011 årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf.

27

(28)  Se afsnit 2.3.1.2 Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.

28

(29)  Emporiki Banks konsoliderede årsregnskaber pr. 31. december 2011, s. 9.

29

(30)  Se stabilitetsfondens årsregnskab: »HFSF Annual Financial report for the period from 1/1/2012 to 31/12/2012«, s. 8, på: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf.

30

(31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf.

31

(32)  En købs- og overtagelsesprocedure er en procedure for afvikling af en juridisk enhed, som består i at identificere denne enheds aktiver og passiver af høj kvalitet og bortauktionere dem med henblik på at overføre dem til et rentabelt selskab.

32

(33)  Se den græske nationalbanks kredit- og forsikringskommissions beslutning 97/3/8.2.2013.

33

(34)  Se den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/4/8.12.2013.

34

(35)  Se den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/5/8.12.2013.

35

(36)  Udtrykket »udækket finansieringsbehov« kan være vildledende, da det beskriver en kapitalstøtteforanstaltning og ikke likviditetsstøtte.

36

(37)  Se den græske nationalbanks kredit- og forsikringskommissions beslutning 97/2/8.2.2013.

37

(38)  Se den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/1/8.12.2013.

38

(39)  Se den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/2/8.12.2013.

39

(40)  Se den græske nationalbanks kredit- og forsikringskommissions beslutning 97/1/8.2.2013.

40

(41)  Se den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/7/8.12.2013.

41

(42)  Se den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/8/8.12.2013.

42

(43)  Diners Club International er et kreditkortselskab, som blev stiftet i 1950 og etableret i Grækenland i 1959. Diners Club Greece ejes af Citibank International og Citibank Overseas Investment Corporation.

43

(44)  ATM (Automated Teller Machine): pengeautomat.

44

(45)  De græske myndigheders oplysninger af 24. juni 2014.

45

(46)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 64.

46

(47)  Risikovægtede aktiver er en lovbestemt samlebetegnelse for et pengeinstituts risikoeksponering og bruges af tilsynsførende myndigheder til at overvåge pengeinstitutters kapitalgrundlag.

47

(48)  Forretningshemmelighed.

48

(49)  Ifølge den græske nationalbanks brev af 7. november 2011 gælder garantierne summen af al likviditetsstøtte i nødsituationer (ELA).

49

(50)  Oplyst af den græske nationalbank den 7. april 2014.

50

(51)  De finansielle prognoser i omstruktureringsplanen for Alpha Bank, juni 2014.

51

(52)  Jf. fodnote 4.

52

(53)  I før-tegningsaftalen hedder det: »The Effective Risk payable to the Bank shall include the EFSF bonds and any coupon payments and accrued interest to the EFSF bonds for the period from the issuance of the bonds until the conversion of the Advance into share capital and other convertible financial instruments as prescribed herein«.

53

(54)  Se tabel 3.

54

(55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf.

55

(56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf.

56

(57)  Et aktiesplit er et greb besluttet af ledelsen, hvorved et selskab deler sine eksisterende aktier i flere aktier.

57

(58)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf.

58

(59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

59

(60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf.

60

(61)  Jf. fodnote 38. Således var udnyttelseskursen den 10. december 2013 0,4488 EUR, den 10. juni 2014 0,4576 EUR, den 10. december 2014 0,4686 EUR og bliver den 10. juni 2015 0,4796 EUR og så fremdeles. Se Alpha Banks bekendtgørelse af 10. juni 2013: »Final Terms of Listing and Characteristics of the Titles representing shares ownership rights (Warrants) that resulted from the concluded share capital increase« på: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf.

61

(62)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 22.

62

(63)  Banken forpligtede sig til at begrænse værdien af de udenlandske aktiver til [...] mia. EUR, mens bankens samlede aktiver vil beløbe sig til [...] mia. EUR i 2018 ifølge de finansielle prognoser.

63

(64)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 132, forud for købet af Emporiki Bank.

64

(65)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 129.

65

(66)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 102-103. Stigningen i antal filialer og medarbejdere fra september 2012 til december 2013 skyldes købet af Emporiki Bank.

66

(67)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 103.

67

(68)  De finansielle prognoser i omstruktureringsplanen for Alpha Bank, juni 2014, tallet for Alpha Bank Greece.

68

(69)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 105.

69

(70)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 96.

70

(71)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 96.

71

(72)  De finansielle prognoser i omstruktureringsplanen for Alpha Bank, juni 2014, tallet for den græske bankvirksomhed.

72

(73)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 132.

73

(74)  De finansielle prognoser i omstruktureringsplanen for Alpha Bank, juni 2014.

74

(75)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, afsnit 5.4.2.

75

(76)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, afsnit 5.4.2.

76

(77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf.

77

(78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf.

78

(79)  Se bilaget, kapitel II.

79

(80)  Se bilaget, kapitel II.

80

(81)  Se bilaget, kapitel II.

81

(82)  Se bilaget, kapitel II.

82

(83)  Se bilaget, kapitel III, afsnit A.

83

(84)  Se bilaget, kapitel III, afsnit A.

84

(85)  Se bilaget, kapitel III, afsnit A.

85

(86)  Se bilaget, kapitel III, afsnit C.

86

(87)  »Finally, as regards the warrants issued by the HFSF, it should be clarified that Hellenic Republic will seek the approval of the European Commission prior to any buy-back to the warrants by Alpha Bank or by any State entity (including HFSF) so that the European Commission can verify that the envisaged buy-back of the warrants is not contrary to the State remuneration requirements under State aid rules.«

87

(88)  Meddelelse fra Kommissionen — Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (EUT C 270 af 25.10.2008, s. 2).

88

(89)  Betragtning 59 til Alpha-indledningsafgørelsen.

89

(90)  Betragtning 63 til Alpha-indledningsafgørelsen.

90

(91)  Se betragtning 146 til Kommissionens beslutning af 12. november 2008 i statsstøttesag SA.510/2008 — Italia,«Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA« (EUT C 46 af 25.2.2009, s. 6).

91

(92)  Se punkt 80 i meddelelse fra Kommissionen om statsstøttereglernes anvendelse fra den 1. august 2013 på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (»Bankmeddelelsen fra 2013«) (EUT C 216 af 30.7.2013, s. 1).

92

(93)  Se Kommissionens afgørelse af 25. januar 2010 i statsstøttesag NN 19/2009 — Restructuring aid to Dunfermline Building Society, betragtning 47, Kommissionens afgørelse af 25. oktober 2010 i statsstøttesag N 560/2009 — Aid for the liquidation of Fionia bank, betragtning 55, og Kommissionens afgørelse af 8. november 2010 i statsstøttesag N 392/2010 — Restructuring of CajaSur, betragtning 52.

93

(94)  Se fodnote 1 og 2.

94

(95)  Bankens risikovægtede aktiver beløb sig pr. 31. marts 2012 til 44,2 mia. EUR.

95

(96)  Meddelelse fra Kommissionen om anvendelse af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen fra og med 1. januar 2012 (»forlængelsesmeddelelsen fra 2011«) (EUT C 356 af 6.12.2011, s. 7).

96

(97)  Jf. fodnote 6.

97

(98)  Jf. fodnote 6.

98

(99)  Se betragtning 41 til Kommissionens beslutning i sag NN 51/2008, Garantiordning for banker i Danmark (EUT C 273 af 28.10.2008, s. 2).

99

(100)  Se betragtning 83: De påløbne renter tæller som et yderligere bidrag fra stabilitetsfonden og reducerer dermed den betaling, som stabilitetsfonden skulle erlægge til banken for rekapitaliseringen foråret 2013.

100

(101)  Se også afsnit 7.5.1.

101

(102)  Den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (»TERP«) er en almindeligt accepteret teknik på markedet til kvantificering af »udvandingseffekten« af aktiekapitalforhøjelser.

102

(103)  Se tabel 5.

103

(104)  Overtagelsen af de overførte aktiver og passiver fra bankerne for henholdsvis Vestmakedonien og Evia blev ikke anmeldt til den græske konkurrencemyndighed, da omsætningen i den overførte del af hver af andelsbankerne ikke oversteg grænsen på 15 mio. EUR i henhold til artikel 6, stk. 1, i lov nr. 3959/2011 læst i sammenhæng med artikel 10, stk. 3, litra a), i samme lov.

104

(105)  Prisen blev beregnet på basis af et formodet frafald blandt indskyderne på 30 % i perioden mellem underskrivelsen af købsaftalen og effektueringen af den. Prisen vil blive justeret efterfølgende afhængigt af det reelle frafald, der kunne registreres før den faktiske overtagelse.

105

(106)  Se også afsnit 7.5.1 og 7.5.2.

106

(107)  Se punkt 28 i omstruktureringsmeddelelsen og betragtning 320 i Kommissionens afgørelse 2011/823/EU af 5. april 2011 om Nederlandenes foranstaltninger C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 og N 19/10) til fordel for ABN AMRO Group NV (oprettet efter fusionen mellem Fortis Bank Nederland og ABN AMRO N) (EUT L 333 af 15.12.2011, s. 1).

107

(108)  Se betragtning 99.

108

(109)  Inklusive bidrag til Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (»HDIGF«, på græsk TEKE).

109

(110)  De finansielle prognoser i omstruktureringsplanen for Alpha Bank, juni 2014, tal for Alpha Bank S.A.

110

(111)  Stabilitetsfondens Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013, s. 68, på: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf.

111

Annual Financial Report for the year ended 31 December 2013

(112)  De finansielle prognoser i omstruktureringsplanen adskiller sig fra resultatet af den græske nationalbanks stresstest, idet denne test ikke byggede på det samme sæt af formodninger, og nationalbanken indregnede yderligere justeringer.

112

(113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf.

113

(114)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 107.

114

(115)  Se betragtning 116.

115

(116)  Som angivet i tilsagnene (se bilaget, kapitel 2, punkt 7) kan indskrænkning opnås gennem nedbringelse af balancen i de resterende udenlandske enheder og/eller gennem salg af udenlandske enheder.

116

(117)  Omfanget af den foreslåede foranstaltning til egetbidrag skal sammenlignes med bankens størrelse forud for opkøbet af Emporiki Bank, overtagelsen af indskuddene i de tre andelsbanker og købet Citibank Greece af de grunde, der er gjort rede for i afsnit 7.1.3.5.

117

(118)  Når kun den faktisk udbetalte støtte tages i betragtning, idet det er den mest fordelagtige og derfor mest konkurrencefordrejende, er støttebeløbet kun 11 % af bankens risikovægtede aktiver.

118

(119)  Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 36.

119

(120)  Se bilaget, kapitel II.

120

(121)  Se betragtning 129.

121

---

BILAG

ALPHA BANK — DEN HELLENSKE REPUBLIKS TILSAGN

Den Hellenske Republik (i det følgende benævnt »HR«) sikrer, at Alpha Bank (i det følgende benævnt »banken«) gennemfører den omstruktureringsplan, der er fremlagt i juni 2014. Omstruktureringsplanen er baseret på makroøkonomiske antagelser som bestemt af Europa-Kommissionen (i det følgende benævnt »Kommissionen«) i tillægget og på lovbestemte antagelser.

Den Hellenske Republik giver hermed følgende tilsagn (i det følgende benævnt »tilsagnene«) som en integreret del af omstruktureringsplanen. Tilsagnene omfatter tilsagnene om at gennemføre omstruktureringsplanen (i det følgende benævnt »omstruktureringstilsagnene«) og tilsagnene om selskabsledelse og kommercielle drift.

Tilsagnene finder anvendelse fra datoen for vedtagelse af Kommissionens afgørelse om godkendelse af omstruktureringsplanen (i det følgende benævnt »afgørelsen«).

Omstruktureringsperioden slutter den 31. december 2018. Tilsagnene gælder under hele omstruktureringsperioden, medmindre andet er angivet i de enkelte tilsagn.

Denne tekst fortolkes i lyset af afgørelsen på baggrund af den generelle EU-retlige ramme og ved henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (1).

KAPITEL I.   DEFINITIONER

I forbindelse med tilsagnene forstås ved:

1)   Banken: Alpha Bank S.A. og alle dens datterselskaber. Derfor omfatter den hele Alpha Bank Group med alle dens græske og andre datterselskaber og filialer, både med og uden bankvirksomhed.

2)   Kapitalforøgende bud i banksektoren: et bud, som resulterer i en forøgelse af bankens lovbestemte solvensgrad under hensyntagen til alle relevante elementer, navnlig fortjeneste/tab bogført for transaktionen og nedbringelsen af de risikovægtede aktiver som følge af salget (om nødvendigt korrigeret for stigningen i risikovægtede aktiver som følge af blivende finansielle forbindelser).

3)   Lukning: datoen for overdragelsen til køberen af ejendomsretten til den frasolgte virksomhed.

4)   Den frasolgte virksomhed: alle forretninger og aktiver, som banken giver tilsagn om at sælge.

5)   Ikrafttrædelsesdato: datoen for vedtagelsen af afgørelsen.

6)   Slutdato for omstruktureringsperioden: 31. december 2018.

7)   Udenlandske aktiver eller ikkegræske aktiver: aktiver knyttet til kundeaktiviteter uden for Grækenland, uafhængigt af det land, hvor aktiverne bogføres. F.eks. er aktiver, der bogføres i Luxembourg, men knytter sig til kundeaktiviteter i Grækenland, ikke medtaget i denne definition. Omvendt anses aktiver, der bogføres i Luxembourg eller Grækenland, men knytter sig til kundeaktiviteter i andre sydøsteuropæiske lande, for at være udenlandske aktiver og medtages i denne definition.

8)   Udenlandske virksomheder: bankens datterselskaber og filialer med bankvirksomhed eller anden virksomhed.

9)   Udenlandske datterselskaber: alle bankens datterselskaber med bankvirksomhed eller anden virksomhed uden for Grækenland.

10)   Græsk bankvirksomhed: bankens græske bankvirksomhed, uafhængigt af hvor aktiverne bogføres.

11)   Anden græsk virksomhed: anden græsk virksomhed, som banken driver, uafhængigt af hvor aktiverne bogføres.

12)   Græske datterselskaber: alle bankens græske datterselskaber med bankvirksomhed eller anden virksomhed.

13)   Den tilsynsførende administrator: en eller flere fysiske eller juridiske personer, som er uafhængige af banken, godkendt af Kommissionen og udnævnt af banken. Den tilsynsførende administrator har pligt til at føre tilsyn med bankens overholdelse af tilsagnene.

14)   Køber: en eller flere fysiske eller juridiske personer, som helt eller delvis køber den frasolgte virksomhed.

15)   Salg: salget af 100 % af bankens aktiebeholdning, medmindre andet er anført i det enkelte tilsagn.

I forbindelse med tilsagnene gælder udtrykkene i både ental og flertal, medmindre andet er anført i tilsagnene.

KAPITEL II.   OMSTRUKTURERINGSTILSAGN

| 1) | Antal filialer i Grækenland: Antallet af filialer i Grækenland skal være højst [...] pr. 31. december 2017. |
| --- | --- |

1)

Antal filialer i Grækenland: Antallet af filialer i Grækenland skal være højst [...] pr. 31. december 2017.

| 2) | Antal medarbejdere i Grækenland: Antallet af fuldtidsækvivalenter (»FTÆ'er«) i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) skal være højst [...] pr. 31. december 2017. |
| --- | --- |

2)

Antal medarbejdere i Grækenland: Antallet af fuldtidsækvivalenter (»FTÆ'er«) i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) skal være højst [...] pr. 31. december 2017.

| 3) | Samlede omkostninger i Grækenland: De samlede omkostninger i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) skal være højst [...] mio. EUR pr. 31. december 2017. |
| --- | --- |

3)

Samlede omkostninger i Grækenland: De samlede omkostninger i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) skal være højst [...] mio. EUR pr. 31. december 2017.

| 4) | Indlånsomkostninger i Grækenland: For at genoprette sin rentabilitet før hensættelser på det græske marked skal banken nedbringe sine finansieringsomkostninger gennem en nedsættelse af omkostningerne ved indskud i Grækenland (herunder opsparings-, anfordrings- og aftalekonti og andre lignende produkter, der tilbydes kunderne, og som banken bærer omkostningerne ved) [...]. |
| --- | --- |

4)

Indlånsomkostninger i Grækenland: For at genoprette sin rentabilitet før hensættelser på det græske marked skal banken nedbringe sine finansieringsomkostninger gennem en nedsættelse af omkostningerne ved indskud i Grækenland (herunder opsparings-, anfordrings- og aftalekonti og andre lignende produkter, der tilbydes kunderne, og som banken bærer omkostningerne ved) [...].

| 5) | Forholdet mellem nettoudlån og -indlån i Grækenland: For den græske bankvirksomhed skal forholdet mellem nettoudlån og -indlån være højst 119 % pr. 31. december 2017. [...] |
| --- | --- |

5)

Forholdet mellem nettoudlån og -indlån i Grækenland: For den græske bankvirksomhed skal forholdet mellem nettoudlån og -indlån være højst 119 % pr. 31. december 2017. [...]

| 6) | Støtte til udenlandske datterselskaber: Banken må ikke tilføre et udenlandsk datterselskab yderligere egenkapital eller efterstillet kapital for et beløb, der samlet set fra ikrafttrædelsesdatoen og indtil den 30. juni 2018 er højere end det højeste af følgende to tal: i) [...] % af det enkelte pågældende datterselskabs risikovægtede aktiver pr. 31. december 2012 eller ii) [...] mio. EUR. Hvis banken agter at tilføre det udenlandske datterselskab egenkapital eller efterstillet gæld for et beløb, der er højere end den definerede tærskel, skal den anmode de græske myndigheder om at søge at opnå Kommissionens godkendelse af en ændring af omstruktureringsplanen.
  [...]:






  a) | [...]. |
| --- | --- | --- |

6)

Støtte til udenlandske datterselskaber: Banken må ikke tilføre et udenlandsk datterselskab yderligere egenkapital eller efterstillet kapital for et beløb, der samlet set fra ikrafttrædelsesdatoen og indtil den 30. juni 2018 er højere end det højeste af følgende to tal: i) [...] % af det enkelte pågældende datterselskabs risikovægtede aktiver pr. 31. december 2012 eller ii) [...] mio. EUR. Hvis banken agter at tilføre det udenlandske datterselskab egenkapital eller efterstillet gæld for et beløb, der er højere end den definerede tærskel, skal den anmode de græske myndigheder om at søge at opnå Kommissionens godkendelse af en ændring af omstruktureringsplanen.

[...]:

a)

[...].

| b) | [...]. |
| --- | --- |

b)

[...].

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| d) | [...]. |
| --- | --- |

d)

[...].

| e) | [...]. |
| --- | --- |

e)

[...].

| f) | [...]. |
| --- | --- |

f)

[...].

[...]

| 7) | Reduktion af ikkegræske aktiver pr. 30. juni 2018: Den samlede størrelse af porteføljen af udenlandske aktiver skal nedbringes til højst [...] mia. EUR inden 30. juni 2018 (loft over udenlandske aktiver).
  7.1. [...]
  7.2. [...] |
| --- | --- |

7)

Reduktion af ikkegræske aktiver pr. 30. juni 2018: Den samlede størrelse af porteføljen af udenlandske aktiver skal nedbringes til højst [...] mia. EUR inden 30. juni 2018 (loft over udenlandske aktiver).

7.1. [...]

7.2. [...]

| 8) | Salg af værdipapirer: Porteføljen af børsnoterede værdipapirer defineret som følger skal afhændes inden [...], mens porteføljen af unoterede værdipapirer skal afhændes inden [...]: Denne portefølje indeholder alle egenkapitalinvesteringer på over [...] mio. EUR samt alle investeringer i efterstillede obligationer og hybridobligationer. Dette tilsagn gælder ikke [...] aktier ([...] mio. EUR). For datterselskaber og associerede selskaber uden for kerneforretningen ([...]) gælder, at hvis banken inden [...] aktivt har søgt potentielle købere, og der ikke har fundet kapitalneutrale eller kapitalforøgende transaktioner sted, skal fristen for afhændelse af disse aktiver udsættes til [...]. |
| --- | --- |

8)

Salg af værdipapirer: Porteføljen af børsnoterede værdipapirer defineret som følger skal afhændes inden [...], mens porteføljen af unoterede værdipapirer skal afhændes inden [...]: Denne portefølje indeholder alle egenkapitalinvesteringer på over [...] mio. EUR samt alle investeringer i efterstillede obligationer og hybridobligationer. Dette tilsagn gælder ikke [...] aktier ([...] mio. EUR). For datterselskaber og associerede selskaber uden for kerneforretningen ([...]) gælder, at hvis banken inden [...] aktivt har søgt potentielle købere, og der ikke har fundet kapitalneutrale eller kapitalforøgende transaktioner sted, skal fristen for afhændelse af disse aktiver udsættes til [...].

| 9) | Størrelsen af egenkapitalporteføljen: Størrelsen af egenkapitalporteføljen skal nedbringes til [...] mio. EUR inden 31. december 2017. |
| --- | --- |

9)

Størrelsen af egenkapitalporteføljen: Størrelsen af egenkapitalporteføljen skal nedbringes til [...] mio. EUR inden 31. december 2017.

| 10) | Vedrørende ethvert salg giver Den Hellenske Republik tilsagn om, at:






  a) | køberen er uafhængig af og ikke tilknyttet banken |
| --- | --- | --- |

10)

Vedrørende ethvert salg giver Den Hellenske Republik tilsagn om, at:

a)

køberen er uafhængig af og ikke tilknyttet banken

| b) | køberen af den frasolgte virksomhed ikke er finansieret direkte eller indirekte af banken med henblik på købet. Dette gælder ikke salg af fast ejendom, hvor banken må yde lån til køberen, såfremt det nye udlån ydes i overensstemmelse med fornuftig udlånspraksis. Ved kontrollen af, om tilsagnet om reduktion af de ikkegræske aktiver bliver efterlevet, vil ethvert nyt udlån, der falder ind under definitionen af ikkegræske aktiver, blive taget i betragtning |
| --- | --- |

b)

køberen af den frasolgte virksomhed ikke er finansieret direkte eller indirekte af banken med henblik på købet. Dette gælder ikke salg af fast ejendom, hvor banken må yde lån til køberen, såfremt det nye udlån ydes i overensstemmelse med fornuftig udlånspraksis. Ved kontrollen af, om tilsagnet om reduktion af de ikkegræske aktiver bliver efterlevet, vil ethvert nyt udlån, der falder ind under definitionen af ikkegræske aktiver, blive taget i betragtning

| c) | banken i en periode på fem år efter afslutningen af salget ikke erhverver sig direkte eller indirekte indflydelse på hele eller dele af den frasolgte virksomhed uden en forhåndsgodkendelse af Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

banken i en periode på fem år efter afslutningen af salget ikke erhverver sig direkte eller indirekte indflydelse på hele eller dele af den frasolgte virksomhed uden en forhåndsgodkendelse af Kommissionen.

| 11) | Investeringspolitik: Indtil den 30. juni 2017 undlader banken at købe non-investment grade værdipapirer.
  Tilsagnet gælder ikke følgende værdipapirer (undtagne værdipapirer):






  i) | [...] |
| --- | --- | --- |

11)

Investeringspolitik: Indtil den 30. juni 2017 undlader banken at købe non-investment grade værdipapirer.

Tilsagnet gælder ikke følgende værdipapirer (undtagne værdipapirer):

i)

[...]

| ii) | [...] |
| --- | --- |

ii)

[...]

| iii) | [...] |
| --- | --- |

iii)

[...]

| iv) | [...] |
| --- | --- |

iv)

[...]

| v) | [...] |
| --- | --- |

v)

[...]

| vi) | [...]. |
| --- | --- |

vi)

[...].

| 12) | Lønloft: Banken giver indtil [...] ikke nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på over [...]. I tilfælde af en kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden vil lønloftet blive revurderet i henhold til bankmeddelelsen af 1. august 2013. |
| --- | --- |

12)

Lønloft: Banken giver indtil [...] ikke nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på over [...]. I tilfælde af en kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden vil lønloftet blive revurderet i henhold til bankmeddelelsen af 1. august 2013.

KAPITEL III.   TILSAGN OM SELSKABSLEDELSE OG KOMMERCIEL DRIFT — FORLÆNGELSE OG ÆNDRINGER

| 1) | Banken skal fortsat opfylde tilsagnene om selskabsledelse og kommerciel drift som fremlagt af Den Hellenske Republik den 20. november 2012 med senere ændringer angivet i kapitel III i tilsagnene frem til den 30. juni 2018. |
| --- | --- |

1)

Banken skal fortsat opfylde tilsagnene om selskabsledelse og kommerciel drift som fremlagt af Den Hellenske Republik den 20. november 2012 med senere ændringer angivet i kapitel III i tilsagnene frem til den 30. juni 2018.

| 2) | Hvis et enkelt tilsagn ikke finder anvendelse på bankniveau, må banken ikke bruge de datterselskaber eller aktiviteter, der ikke er omfattet af det pågældende tilsagn, til at omgå tilsagnet. |
| --- | --- |

2)

Hvis et enkelt tilsagn ikke finder anvendelse på bankniveau, må banken ikke bruge de datterselskaber eller aktiviteter, der ikke er omfattet af det pågældende tilsagn, til at omgå tilsagnet.

Afsnit A.   Oprettelse af en effektiv og tilstrækkelig intern organisation

| 3) | Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, skal til hver en tid overholde samtlige bestemmelser i lov nr. 3016/2002 om selskabsledelse og lov nr. 2190/1920 om Sociétés Anonymes og især bestemmelserne vedrørende selskabets organer og deres funktioner, f.eks. generalforsamling og bestyrelser, for at sikre en klar ansvarsfordeling og gennemsigtighed. Generalforsamlingens beføjelser skal være begrænset til de samme som bestemt i selskabsretten, navnlig for så vidt angår rettigheder til oplysning. Mere vidtrækkende beføjelser, der går herudover, som vil kunne have en uhensigtsmæssig indflydelse på forretningsførelsen, ophæves. Ansvaret for den daglige drift skal klart ligge hos bankens direktion. |
| --- | --- |

3)

Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, skal til hver en tid overholde samtlige bestemmelser i lov nr. 3016/2002 om selskabsledelse og lov nr. 2190/1920 om Sociétés Anonymes og især bestemmelserne vedrørende selskabets organer og deres funktioner, f.eks. generalforsamling og bestyrelser, for at sikre en klar ansvarsfordeling og gennemsigtighed. Generalforsamlingens beføjelser skal være begrænset til de samme som bestemt i selskabsretten, navnlig for så vidt angår rettigheder til oplysning. Mere vidtrækkende beføjelser, der går herudover, som vil kunne have en uhensigtsmæssig indflydelse på forretningsførelsen, ophæves. Ansvaret for den daglige drift skal klart ligge hos bankens direktion.

| 4) | Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, skal til hver en tid overholde rammen for forbindelserne med den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«). |
| --- | --- |

4)

Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, skal til hver en tid overholde rammen for forbindelserne med den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«).

| 5) | Banken skal overholde gældende bestemmelser i »Governor's Act 2577/9.3.2006« for både individuelt og på koncernplan at opretholde en effektiv organisationsstruktur og et tilstrækkeligt internt kontrolsystem, herunder de tre centrale søjler intern revision, risikostyring og regeloverholdelsesfunktioner og bedste internationale selskabsledelsespraksis. |
| --- | --- |

5)

Banken skal overholde gældende bestemmelser i »Governor's Act 2577/9.3.2006« for både individuelt og på koncernplan at opretholde en effektiv organisationsstruktur og et tilstrækkeligt internt kontrolsystem, herunder de tre centrale søjler intern revision, risikostyring og regeloverholdelsesfunktioner og bedste internationale selskabsledelsespraksis.

| 6) | Banken skal have en effektiv organisationsstruktur for at sikre, at afdelingerne for intern revision og risikostyring er fuldt uafhængige af kommercielle netværk og rapporterer direkte til bestyrelsen. Et revisionsudvalg og et risikoudvalg nedsat blandt bestyrelsesmedlemmerne skal vurdere alle spørgsmål, der rejses af de to afdelinger. Et fyldestgørende kommissorium for intern revision og for risikostyring skal specificere de to afdelingers roller, ansvarsområder og ressourcer. Disse kommissorier skal opfylde internationale standarder og sikre afdelingernes fulde uafhængighed. En kreditpolitik skal rumme vejledning og instruktioner vedrørende bevilling af lån, herunder fastsættelse af rentesatser og omlægning af lån. |
| --- | --- |

6)

Banken skal have en effektiv organisationsstruktur for at sikre, at afdelingerne for intern revision og risikostyring er fuldt uafhængige af kommercielle netværk og rapporterer direkte til bestyrelsen. Et revisionsudvalg og et risikoudvalg nedsat blandt bestyrelsesmedlemmerne skal vurdere alle spørgsmål, der rejses af de to afdelinger. Et fyldestgørende kommissorium for intern revision og for risikostyring skal specificere de to afdelingers roller, ansvarsområder og ressourcer. Disse kommissorier skal opfylde internationale standarder og sikre afdelingernes fulde uafhængighed. En kreditpolitik skal rumme vejledning og instruktioner vedrørende bevilling af lån, herunder fastsættelse af rentesatser og omlægning af lån.

| 7) | Banken skal over for de kompetente myndigheder offentliggøre listen over aktionærer, som ejer mindst 1 % ordinære aktier. |
| --- | --- |

7)

Banken skal over for de kompetente myndigheder offentliggøre listen over aktionærer, som ejer mindst 1 % ordinære aktier.

Afsnit B.   Handelspraksis og risikoovervågning

Generelle principper

| 8) | Kreditpolitikken skal indeholde bestemmelser om, at alle kunder skal behandles retfærdigt efter andre ikkediskriminerende procedurer end dem, der vedrører kreditrisiko og betalingsevne. Kreditpolitikken definerer de tærskler, hvorover lånebevillinger skal godkendes af et højere ledelsesniveau. Lignende tærskler skal defineres for omlægning af lån og håndtering af krav og retstvister. Kreditpolitikken skal centralisere beslutningsprocessen på nationalt plan i udvalgte centre og omfatte klare beskyttelsesforanstaltninger til at sikre, at der foregår en konsekvent gennemførelse af instruktionerne heri inden for al græsk bankvirksomhed. |
| --- | --- |

8)

Kreditpolitikken skal indeholde bestemmelser om, at alle kunder skal behandles retfærdigt efter andre ikkediskriminerende procedurer end dem, der vedrører kreditrisiko og betalingsevne. Kreditpolitikken definerer de tærskler, hvorover lånebevillinger skal godkendes af et højere ledelsesniveau. Lignende tærskler skal defineres for omlægning af lån og håndtering af krav og retstvister. Kreditpolitikken skal centralisere beslutningsprocessen på nationalt plan i udvalgte centre og omfatte klare beskyttelsesforanstaltninger til at sikre, at der foregår en konsekvent gennemførelse af instruktionerne heri inden for al græsk bankvirksomhed.

| 9) | Banken skal overalt i sin græske bankvirksomhed indarbejde kreditpolitikkens regler fuldt ud i sine procedurer og udbetalingssystemer vedrørende udstedelse af lån og refinansiering af lån. |
| --- | --- |

9)

Banken skal overalt i sin græske bankvirksomhed indarbejde kreditpolitikkens regler fuldt ud i sine procedurer og udbetalingssystemer vedrørende udstedelse af lån og refinansiering af lån.

Særlige bestemmelser

| 10) | De særlige bestemmelser anført i kapitel III, stk. 11-18, i tilsagnene skal finde anvendelse på græsk bankvirksomhed, medmindre andet udtrykkeligt er anført. |
| --- | --- |

10)

De særlige bestemmelser anført i kapitel III, stk. 11-18, i tilsagnene skal finde anvendelse på græsk bankvirksomhed, medmindre andet udtrykkeligt er anført.

| 11) | Kreditpolitikken skal kræve, at fastsættelse af renter på lån og realkreditlån opfylder strenge retningslinjer. Disse retningslinjer skal omfatte pligten til nøje at overholde kreditpolitikkens standardtabeller med rentesatser (i intervaller) afhængigt af lånets løbetid, kreditrisikovurdering af kunden, den forventede erholdelighed af aktiver, der er stillet som sikkerhed (herunder tidsrammen for en potentiel afvikling), det samlede engagement hos banken (f.eks. indlånenes niveau og stabilitet, gebyrstruktur og andre tværgående salgsaktiviteter) og bankens finansieringsomkostninger. Der dannes specifikke klasser for låneaktiver (f.eks. kommercielle lån, realkreditlån, sikrede/usikrede osv.), og rammen for fastsættelse af rentesatserne overføres til en passende tabel i kreditpolitikken, som skal ajourføres regelmæssigt af kreditudvalget. Enhver undtagelse skal behørigt godkendes af kreditudvalget eller et lavere beføjelsesniveau, når kreditpolitikken tillader det. Skræddersyede transaktioner såsom syndikerede lån eller projektfinansiering skal overholde de samme principper under behørig hensyntagen til, at de måske ikke passer ind i de standardiserede tabeller i kreditpolitikken. Overtrædelser af denne prispolitik skal indberettes til den tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

11)

Kreditpolitikken skal kræve, at fastsættelse af renter på lån og realkreditlån opfylder strenge retningslinjer. Disse retningslinjer skal omfatte pligten til nøje at overholde kreditpolitikkens standardtabeller med rentesatser (i intervaller) afhængigt af lånets løbetid, kreditrisikovurdering af kunden, den forventede erholdelighed af aktiver, der er stillet som sikkerhed (herunder tidsrammen for en potentiel afvikling), det samlede engagement hos banken (f.eks. indlånenes niveau og stabilitet, gebyrstruktur og andre tværgående salgsaktiviteter) og bankens finansieringsomkostninger. Der dannes specifikke klasser for låneaktiver (f.eks. kommercielle lån, realkreditlån, sikrede/usikrede osv.), og rammen for fastsættelse af rentesatserne overføres til en passende tabel i kreditpolitikken, som skal ajourføres regelmæssigt af kreditudvalget. Enhver undtagelse skal behørigt godkendes af kreditudvalget eller et lavere beføjelsesniveau, når kreditpolitikken tillader det. Skræddersyede transaktioner såsom syndikerede lån eller projektfinansiering skal overholde de samme principper under behørig hensyntagen til, at de måske ikke passer ind i de standardiserede tabeller i kreditpolitikken. Overtrædelser af denne prispolitik skal indberettes til den tilsynsførende administrator.

| 12) | Risikostyringsafdelingen skal være ansvarlig for vurdering af kreditrisiko og værdiansættelse af sikkerhedsstillelse. Når risikostyringsafdelinger vurderer lånekvaliteten, skal den handle uafhængigt og afgive sin skriftlige udtalelse for at sikre, at kriterierne for vurderingen anvendes konsekvent på tværs af tid og kunder og i forhold til bankens kreditpolitik. |
| --- | --- |

12)

Risikostyringsafdelingen skal være ansvarlig for vurdering af kreditrisiko og værdiansættelse af sikkerhedsstillelse. Når risikostyringsafdelinger vurderer lånekvaliteten, skal den handle uafhængigt og afgive sin skriftlige udtalelse for at sikre, at kriterierne for vurderingen anvendes konsekvent på tværs af tid og kunder og i forhold til bankens kreditpolitik.

| 13) | Med hensyn til lån til enkeltpersoner skal banken for al sin græske bankvirksomhed og på basis af bedste internationale praksis anvende strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten). Disse grænser skal tage højde for løbetiden på lånet og kvaliteten af sikkerhedsstillelsen og skal fastsættes i forhold til centrale benchmarks, herunder kapitalen. |
| --- | --- |

13)

Med hensyn til lån til enkeltpersoner skal banken for al sin græske bankvirksomhed og på basis af bedste internationale praksis anvende strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten). Disse grænser skal tage højde for løbetiden på lånet og kvaliteten af sikkerhedsstillelsen og skal fastsættes i forhold til centrale benchmarks, herunder kapitalen.

| 14) | Bevilling af lån (2) til at sætte låntagerne i stand til at købe bankens og andre bankers (3) aktier eller hybridinstrumenter er forbudt, uanset hvem låntageren er (4). Denne bestemmelse skal anvendes og tilses på bankniveau. |
| --- | --- |

14)

Bevilling af lån (2) til at sætte låntagerne i stand til at købe bankens og andre bankers (3) aktier eller hybridinstrumenter er forbudt, uanset hvem låntageren er (4). Denne bestemmelse skal anvendes og tilses på bankniveau.

| 15) | Alle låneanmodninger fra ikketilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] skal indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Denne periode vil sætte den tilsynsførende administrator i stand til at rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse. |
| --- | --- |

15)

Alle låneanmodninger fra ikketilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] skal indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Denne periode vil sætte den tilsynsførende administrator i stand til at rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse.

| 16) | Kreditpolitikken skal indeholde klare instrukser om omlægning af lån. Det skal klart defineres deri, hvilke lån der er berettigede og på hvilke vilkår, og de vilkår og betingelser, der kan foreslås de berettigede kunder, skal angives. Banken skal for al græsk bankvirksomhed sikre, at alle omlægninger sker for at styrke bankens fremtidige inddrivelser og dermed beskytte bankens interesser. Omlægningspolitikken må under ingen omstændigheder sætte bankens fremtidige rentabilitet på spil. Til det formål skal bankens risikostyringsafdeling være ansvarlig for udvikling og gennemførelse af tilstrækkelige rapporteringsmekanismer vedrørende omlægningseffektiviteten, udførelse af tilbundsgående analyser af intern og/eller ekstern bedste praksis, som minimum kvartalsvis rapportering af resultaterne til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg, forslag til praktisk mulige forbedringer af de involverede procedurer og politikker samt for tilsyn og rapportering om gennemførelsen heraf til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg. |
| --- | --- |

16)

Kreditpolitikken skal indeholde klare instrukser om omlægning af lån. Det skal klart defineres deri, hvilke lån der er berettigede og på hvilke vilkår, og de vilkår og betingelser, der kan foreslås de berettigede kunder, skal angives. Banken skal for al græsk bankvirksomhed sikre, at alle omlægninger sker for at styrke bankens fremtidige inddrivelser og dermed beskytte bankens interesser. Omlægningspolitikken må under ingen omstændigheder sætte bankens fremtidige rentabilitet på spil. Til det formål skal bankens risikostyringsafdeling være ansvarlig for udvikling og gennemførelse af tilstrækkelige rapporteringsmekanismer vedrørende omlægningseffektiviteten, udførelse af tilbundsgående analyser af intern og/eller ekstern bedste praksis, som minimum kvartalsvis rapportering af resultaterne til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg, forslag til praktisk mulige forbedringer af de involverede procedurer og politikker samt for tilsyn og rapportering om gennemførelsen heraf til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg.

| 17) | Banken skal for al græsk bankvirksomhed vedtage en politik for krav og retstvister med sigte på at maksimere inddrivelsen og forebygge enhver forskelsbehandling eller fortrinsbehandling i forvaltningen af retstvister. Banken skal sikre, at alle nødvendige foranstaltninger er truffet for at maksimere inddrivelserne for banken og beskytte dens finansielle stilling på lang sigt. Ethvert brud på gennemførelsen af denne politik skal indberettes til den tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

17)

Banken skal for al græsk bankvirksomhed vedtage en politik for krav og retstvister med sigte på at maksimere inddrivelsen og forebygge enhver forskelsbehandling eller fortrinsbehandling i forvaltningen af retstvister. Banken skal sikre, at alle nødvendige foranstaltninger er truffet for at maksimere inddrivelserne for banken og beskytte dens finansielle stilling på lang sigt. Ethvert brud på gennemførelsen af denne politik skal indberettes til den tilsynsførende administrator.

| 18) | Banken skal overvåge kreditrisikoen gennem et veludviklet sæt af alarmer og rapporter, som sætter risikostyringsafdelingen i stand til at: i) identificere tidlige signaler om værdiforringelsestab på lån og misligholdelser, ii) vurdere udlånsporteføljens erholdelighed (herunder, men ikke begrænset til, alternative tilbagebetalingskilder såsom meddebitorer og kautionister samt sikkerhedsstillelse eller sikkerhed, der er til rådighed, men ikke stillet), iii) vurdere bankens samlede eksponering for en individuel kunde eller på porteføljeniveau og iv) foreslå korrigerende og forbedrende handlinger for bestyrelsen i nødvendigt omfang. Den tilsynsførende administrator skal have adgang til denne information. |
| --- | --- |

18)

Banken skal overvåge kreditrisikoen gennem et veludviklet sæt af alarmer og rapporter, som sætter risikostyringsafdelingen i stand til at: i) identificere tidlige signaler om værdiforringelsestab på lån og misligholdelser, ii) vurdere udlånsporteføljens erholdelighed (herunder, men ikke begrænset til, alternative tilbagebetalingskilder såsom meddebitorer og kautionister samt sikkerhedsstillelse eller sikkerhed, der er til rådighed, men ikke stillet), iii) vurdere bankens samlede eksponering for en individuel kunde eller på porteføljeniveau og iv) foreslå korrigerende og forbedrende handlinger for bestyrelsen i nødvendigt omfang. Den tilsynsførende administrator skal have adgang til denne information.

Bestemmelser, der finder anvendelse på tilknyttede låntagere

| 19) | Alle bestemmelser, der finder anvendelse på tilknyttede låntagere, gælder på bankniveau. |
| --- | --- |

19)

Alle bestemmelser, der finder anvendelse på tilknyttede låntagere, gælder på bankniveau.

| 20) | Inden for kreditpolitikken skal et særligt afsnit omhandle reglerne om forbindelserne til de tilknyttede låntagere. Tilknyttede låntagere omfatter medarbejdere, aktionærer, bestyrelsesmedlemmer, direktører samt deres ægtefæller, børn og søskende og enhver juridisk enhed, der direkte eller indirekte er kontrolleret af nøglemedarbejdere (dvs. ansatte, der er involveret i beslutningsprocessen omkring kreditpolitikken), aktionærer, bestyrelsesmedlemmer eller direktører eller deres ægtefæller, børn og søskende. Dermed skal enhver offentlig institution eller statsligt kontrolleret organisation, ethvert offentligt selskab eller statsligt kontor anses for at være en tilknyttet låntager. Politiske partier skal også behandles som tilknyttede låntagere i kreditpolitikken. Der skal lægges særlig vægt på beslutninger om omlægning og nedskrivning af lån til nuværende eller tidligere medarbejdere, bestyrelsesmedlemmer, aktionærer, direktører og deres familiemedlemmer samt på de politikker, man følger, når man fastslår hensigtsmæssighed, ansætter værdi, registrerer pant og inddriver sikkerhed på lån ved udpantning. Definitionen af tilknyttede låntagere er yderligere specificeret i et separat dokument. |
| --- | --- |

20)

Inden for kreditpolitikken skal et særligt afsnit omhandle reglerne om forbindelserne til de tilknyttede låntagere. Tilknyttede låntagere omfatter medarbejdere, aktionærer, bestyrelsesmedlemmer, direktører samt deres ægtefæller, børn og søskende og enhver juridisk enhed, der direkte eller indirekte er kontrolleret af nøglemedarbejdere (dvs. ansatte, der er involveret i beslutningsprocessen omkring kreditpolitikken), aktionærer, bestyrelsesmedlemmer eller direktører eller deres ægtefæller, børn og søskende. Dermed skal enhver offentlig institution eller statsligt kontrolleret organisation, ethvert offentligt selskab eller statsligt kontor anses for at være en tilknyttet låntager. Politiske partier skal også behandles som tilknyttede låntagere i kreditpolitikken. Der skal lægges særlig vægt på beslutninger om omlægning og nedskrivning af lån til nuværende eller tidligere medarbejdere, bestyrelsesmedlemmer, aktionærer, direktører og deres familiemedlemmer samt på de politikker, man følger, når man fastslår hensigtsmæssighed, ansætter værdi, registrerer pant og inddriver sikkerhed på lån ved udpantning. Definitionen af tilknyttede låntagere er yderligere specificeret i et separat dokument.

| 21) | Risikostyringsafdelingen skal være ansvarlig for kortlægning af alle grupper af tilknyttede låntagere, som udgør en enkelt kreditrisiko, med henblik på ordentlig overvågning af koncentrationen af kreditrisiko. |
| --- | --- |

21)

Risikostyringsafdelingen skal være ansvarlig for kortlægning af alle grupper af tilknyttede låntagere, som udgør en enkelt kreditrisiko, med henblik på ordentlig overvågning af koncentrationen af kreditrisiko.

| 22) | Med hensyn til lån til enkeltpersoner og juridiske enheder skal banken på basis af bedste internationale praksis anvende strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko, der vedrører tilknyttede låntagere (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten). |
| --- | --- |

22)

Med hensyn til lån til enkeltpersoner og juridiske enheder skal banken på basis af bedste internationale praksis anvende strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko, der vedrører tilknyttede låntagere (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten).

| 23) | Banken skal overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere separat, herunder enheder i den offentlige sektor og politiske partier. Den nye produktion af lån (5) til tilknyttede låntagere (årlig % af beholdning år-1 (6)) må ikke være større end den nye produktions andel af den samlede udlånsportefølje i Grækenland (årlig % af beholdning år-1). Dette tilsagn skal opfyldes separat for hver type tilknyttet låntager (medarbejder, aktionær, direktør, offentlige enheder, politisk parti). For at sikre ensartede spilleregler i den græske økonomi må kreditvurderingen af de tilknyttede låntagere såvel som de rentefastsættelsesbetingelser og den eventuelle omlægning, de får tilbudt, ikke være mere fordelagtig end de betingelser, der tilbydes lignende men ikketilknyttede låntagere. Denne forpligtelse finder ikke anvendelse på eksisterende generelle medarbejderordninger med subsidierede lån. Banken skal hver måned rapportere til kreditudvalget om udviklingen i denne eksponering, omfanget af den nye produktion og de seneste låneanmodninger på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver]. |
| --- | --- |

23)

Banken skal overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere separat, herunder enheder i den offentlige sektor og politiske partier. Den nye produktion af lån (5) til tilknyttede låntagere (årlig % af beholdning år-1 (6)) må ikke være større end den nye produktions andel af den samlede udlånsportefølje i Grækenland (årlig % af beholdning år-1). Dette tilsagn skal opfyldes separat for hver type tilknyttet låntager (medarbejder, aktionær, direktør, offentlige enheder, politisk parti). For at sikre ensartede spilleregler i den græske økonomi må kreditvurderingen af de tilknyttede låntagere såvel som de rentefastsættelsesbetingelser og den eventuelle omlægning, de får tilbudt, ikke være mere fordelagtig end de betingelser, der tilbydes lignende men ikketilknyttede låntagere. Denne forpligtelse finder ikke anvendelse på eksisterende generelle medarbejderordninger med subsidierede lån. Banken skal hver måned rapportere til kreditudvalget om udviklingen i denne eksponering, omfanget af den nye produktion og de seneste låneanmodninger på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver].

| 24) | Kreditkriterierne vedrørende medarbejdere/direktører/aktionærer må ikke være mindre strenge end dem, der gælder andre, ikketilknyttede låntagere. Hvis den samlede krediteksponering for en enkelt medarbejder/direktør/aktionær overstiger et beløb svarende til en [[...]] fast løn for sikrede lån og et beløb svarende til en [[...]] fast løn for usikrede lån, skal eksponeringen straks indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan gribe ind og udsætte bevillingen af lånet i henhold til den procedure, der er beskrevet i tilsagnene, kapital III, stk. 25. |
| --- | --- |

24)

Kreditkriterierne vedrørende medarbejdere/direktører/aktionærer må ikke være mindre strenge end dem, der gælder andre, ikketilknyttede låntagere. Hvis den samlede krediteksponering for en enkelt medarbejder/direktør/aktionær overstiger et beløb svarende til en [[...]] fast løn for sikrede lån og et beløb svarende til en [[...]] fast løn for usikrede lån, skal eksponeringen straks indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan gribe ind og udsætte bevillingen af lånet i henhold til den procedure, der er beskrevet i tilsagnene, kapital III, stk. 25.

| 25) | Alle låneanmodninger fra tilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] skal indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Denne periode vil sætte den tilsynsførende administrator i stand til at rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse. |
| --- | --- |

25)

Alle låneanmodninger fra tilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] skal indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Denne periode vil sætte den tilsynsførende administrator i stand til at rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse.

| 26) | Når det gælder tilknyttede låntagere, skal en omlægning af lån overholde de samme krav som lån til ikketilknyttede låntagere. Desuden skal der foretages en vurdering og om fornødent en forbedring af de etablerede rammer og politikker for forvaltning af nødlidende aktiver. Imidlertid forventes det, at omlagte lån til tilknyttede låntagere skal indberettes særskilt, i det mindste opdelt i kategori af låneaktiv og type tilknyttet låntager. |
| --- | --- |

26)

Når det gælder tilknyttede låntagere, skal en omlægning af lån overholde de samme krav som lån til ikketilknyttede låntagere. Desuden skal der foretages en vurdering og om fornødent en forbedring af de etablerede rammer og politikker for forvaltning af nødlidende aktiver. Imidlertid forventes det, at omlagte lån til tilknyttede låntagere skal indberettes særskilt, i det mindste opdelt i kategori af låneaktiv og type tilknyttet låntager.

Afsnit C:   Andre begrænsninger

| 27) | Forbud mod udbetaling af udbytte og kuponrente, opkøb, call-optioner og tilbagekøb: Medmindre Kommissionen tillader en undtagelse, giver Den Hellenske Republik tilsagn om følgende:






  a) | Banken må kun udbetale kuponrenter på hybride kapitalinstrumenter (eller andre instrumenter, hvor der ikke er obligatorisk kuponrente) og udbytte på egenkapitalinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter, hvis det er lovpligtigt. Banken må ikke frigøre reserver til at muliggøre dette. Hvis der i forbindelse med dette tilsagn er tvivl om, hvorvidt der består en lovpligt, skal banken fremlægge den foreslåede kuponrente- eller udbyttebetaling for Kommissionen til godkendelse. |
| --- | --- | --- |

27)

Forbud mod udbetaling af udbytte og kuponrente, opkøb, call-optioner og tilbagekøb: Medmindre Kommissionen tillader en undtagelse, giver Den Hellenske Republik tilsagn om følgende:

a)

Banken må kun udbetale kuponrenter på hybride kapitalinstrumenter (eller andre instrumenter, hvor der ikke er obligatorisk kuponrente) og udbytte på egenkapitalinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter, hvis det er lovpligtigt. Banken må ikke frigøre reserver til at muliggøre dette. Hvis der i forbindelse med dette tilsagn er tvivl om, hvorvidt der består en lovpligt, skal banken fremlægge den foreslåede kuponrente- eller udbyttebetaling for Kommissionen til godkendelse.

| b) | Banken må ikke tilbagekøbe egne aktier eller udnytte en call-option for disse egenkapitalinstrumenter eller efterstillede gældsinstrumenter. |
| --- | --- |

b)

Banken må ikke tilbagekøbe egne aktier eller udnytte en call-option for disse egenkapitalinstrumenter eller efterstillede gældsinstrumenter.

| c) | Banken må ikke tilbagekøbe hybride kapitalinstrumenter. |
| --- | --- |

c)

Banken må ikke tilbagekøbe hybride kapitalinstrumenter.

| 28) | Forbud mod opkøb: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ikke køber aktiver eller aktier i nogen virksomhed. Forbuddet mod opkøb gælder både virksomhed i form af et selskab og en pakke af aktiver, der udgør en virksomhed (7).






  a) | Undtagelser, der kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Uanset dette forbud kan banken efter opnåelse af Kommissionens godkendelse og i relevant omfang på forslag fra stabilitetsfonden købe forretninger og virksomheder, hvis det under usædvanlige omstændigheder er nødvendigt for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre effektiv konkurrence. |
| --- | --- | --- |

28)

Forbud mod opkøb: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ikke køber aktiver eller aktier i nogen virksomhed. Forbuddet mod opkøb gælder både virksomhed i form af et selskab og en pakke af aktiver, der udgør en virksomhed (7).

a)

Undtagelser, der kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Uanset dette forbud kan banken efter opnåelse af Kommissionens godkendelse og i relevant omfang på forslag fra stabilitetsfonden købe forretninger og virksomheder, hvis det under usædvanlige omstændigheder er nødvendigt for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre effektiv konkurrence.

| b) | Undtagelser, der ikke kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Banken kan købe andele i virksomheder, såfremt:






  1) | købsprisen, som banken betaler for ethvert køb, er under [[...] %] af bankens balance (8) på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse (9), og |
| --- | --- | --- |

b)

Undtagelser, der ikke kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Banken kan købe andele i virksomheder, såfremt:

1)

købsprisen, som banken betaler for ethvert køb, er under [[...] %] af bankens balance (8) på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse (9), og

| 2) | den samlede købspris, som banken har betalt for alle sådanne opkøb fra datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse og indtil udgangen af omstruktureringsperioden, er mindre end [[...] %] af bankens balance på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

2)

den samlede købspris, som banken har betalt for alle sådanne opkøb fra datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse og indtil udgangen af omstruktureringsperioden, er mindre end [[...] %] af bankens balance på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse.

| c) | Aktiviteter, der ikke er omfattet af forbuddet mod opkøb: Forbuddet mod opkøb skal ikke gælde erhvervelser, der finder sted som en del af den almindelige bankforretning i forbindelse med forvaltningen af eksisterende krav over for nødlidende virksomheder, herunder konvertering af eksisterende gæld til kapitalinstrumenter. |
| --- | --- |

c)

Aktiviteter, der ikke er omfattet af forbuddet mod opkøb: Forbuddet mod opkøb skal ikke gælde erhvervelser, der finder sted som en del af den almindelige bankforretning i forbindelse med forvaltningen af eksisterende krav over for nødlidende virksomheder, herunder konvertering af eksisterende gæld til kapitalinstrumenter.

| 29) | Forbud mod reklame: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken afholder sig fra at annoncere med henvisning til statsstøtte og fra at anvende aggressiv handelspraksis, som ikke ville forekomme uden statsstøtten fra Den Hellenske Republik. |
| --- | --- |

29)

Forbud mod reklame: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken afholder sig fra at annoncere med henvisning til statsstøtte og fra at anvende aggressiv handelspraksis, som ikke ville forekomme uden statsstøtten fra Den Hellenske Republik.

KAPITEL IV.   TILSYNSFØRENDE ADMINISTRATOR

| 1) | Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ændrer og udvider mandatet for den tilsynsførende administrator, som er godkendt af Kommissionen og udpeget af banken den 16. januar 2013 og indtil slutningen af omstruktureringsperioden. Banken udvider også dette mandats anvendelsesområde til at omfatte tilsyn med i) omstruktureringsplanen og ii) alle tilsagn givet i dette katalog. |
| --- | --- |

1)

Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ændrer og udvider mandatet for den tilsynsførende administrator, som er godkendt af Kommissionen og udpeget af banken den 16. januar 2013 og indtil slutningen af omstruktureringsperioden. Banken udvider også dette mandats anvendelsesområde til at omfatte tilsyn med i) omstruktureringsplanen og ii) alle tilsagn givet i dette katalog.

| 2) | Fire uger efter ikrafttrædelsesdatoen for tilsagnene skal Den Hellenske Republik forelægge Kommissionen den fulde ordlyd af det ændrede mandat, som skal omfatte alle de bestemmelser, der er nødvendige for at sætte den tilsynsførende administrator i stand til at udføre sine opgaver i overensstemmelse med tilsagnene. |
| --- | --- |

2)

Fire uger efter ikrafttrædelsesdatoen for tilsagnene skal Den Hellenske Republik forelægge Kommissionen den fulde ordlyd af det ændrede mandat, som skal omfatte alle de bestemmelser, der er nødvendige for at sætte den tilsynsførende administrator i stand til at udføre sine opgaver i overensstemmelse med tilsagnene.

| 3) | I et separat dokument er der fastlagt yderligere bestemmelser om den tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

3)

I et separat dokument er der fastlagt yderligere bestemmelser om den tilsynsførende administrator.

Christina PAPAKONSTANTINOU

Generalsekretæren

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1)

1

(2)  I forbindelse med dette tilsagn skal udtrykket »lån« fortolkes bredt som enhver type finansiering, f.eks. en trækningsret eller en garanti.

2

(3)  »Andre banker« henviser her til ethvert pengeinstitut i hele verden.

3

(4)  Enhver låntager, også bankens private banking-kunder, er omfattet af dette tilsagn.

4

(5)  Den nye produktion af lån dækker også fornyelse og omlægning af eksisterende lån.

5

(6)  »Årlig % af beholdning år-1« henviser til den nye produktion som en andel af beholdningen ved udgangen af året før. De risikovægtede aktiver angives med beløbet ultimo året.

6

(7)  I forbindelse med dette tilsagn holdes bankens forretning med privat egenkapital/venturekapital uden for tilsagnets anvendelsesområde. I den henseende skal banken sende en formel anmodning til Kommissionen med en forretningsplan for denne forretning.

7

(8)  I forbindelse med dette tilsagn svarer balancen til bankens samlede aktiver.

8

(9)  Hvis Kommissionen i henhold til kapital III, stk. 28, i tilsagnene godkender, at opkøbsforbuddet hæves, skal bankens balance på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse beregnes sådan, at også aktiverne i de købte enheder eller de købte aktiver på købsdatoen indgår.

9

Tillæg

Makroøkonomiske prognoser for græsk indenlandsk virksomhed

| % årlig vækst
  (medmindre andet er anført) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulativ vækst 2013-2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP i faste priser | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominel vækst i lån Grækenland | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| BNP-deflator | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Ejendomspriser | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Husholdningernes nominelle disponible indkomst | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Private indskud | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Arbejdsløshed (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB's refinansieringsrente (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Flest NPL | | | Q3-Q4 2014 | | | | |
| 3-måneders-Euribor (gennemsnit, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Adgang til kapitalmarkeder — repoer | | JA — intet loft | |
| Adgang til kapitalmarkedet — dækkede/ikkeefterstillede usikrede | | JA — op til 500 mio. EUR hver | JA — op til 1 mia. EUR hver | JA — intet loft | |

% årlig vækst

(medmindre andet er anført)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulativ vækst 2013-2017

BNP i faste priser

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominel vækst i lån Grækenland

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

BNP-deflator

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Ejendomspriser

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Husholdningernes nominelle disponible indkomst

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Private indskud

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Arbejdsløshed (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB's refinansieringsrente (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Flest NPL

Q3-Q4 2014

3-måneders-Euribor (gennemsnit, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Adgang til kapitalmarkeder — repoer

JA — intet loft

Adgang til kapitalmarkedet — dækkede/ikkeefterstillede usikrede

JA — op til 500 mio. EUR hver

JA — op til 1 mia. EUR hver

JA — intet loft

---

| 25.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 80/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 80/49

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/455

af 23. juli 2014

om Grækenlands statsstøtte SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) til Piraeus Bank Group i forbindelse med rekapitaliseringen og omstruktureringen af Piraeus Bank S.A.

(meddelt under nummer C(2014) 5217)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   PROCEDURE VEDRØRENDE PIRAEUS BANK

| (1) | Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Under den græske bankstøtteordning kan der ydes støtte i henhold til tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (2). I maj 2009 blev Piraeus Bank (»banken« (3)) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen. |
| --- | --- |

(1)

Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Under den græske bankstøtteordning kan der ydes støtte i henhold til tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (2). I maj 2009 blev Piraeus Bank (»banken« (3)) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.

| (2) | I betragtning 14 i beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der vil blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning 14 i beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der vil blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.

| (3) | Den 23. juli 2010 fremsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, der blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32787 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Den 23. juli 2010 fremsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, der blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32787 (2011/PN).

| (4) | Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (4). Den modtog også statsgaranteret likviditetsstøtte i en nødsituation — emergency liquidity assistance – (»statsgaranteret ELA«). |
| --- | --- |

(4)

Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (4). Den modtog også statsgaranteret likviditetsstøtte i en nødsituation — emergency liquidity assistance – (»statsgaranteret ELA«).

| (5) | Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en midlertidig rekapitalisering på 4 700 mio. EUR til banken (»den første midlertidige rekapitalisering«). |
| --- | --- |

(5)

Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en midlertidig rekapitalisering på 4 700 mio. EUR til banken (»den første midlertidige rekapitalisering«).

| (6) | Den 10. maj 2012 anmeldte de græske myndigheder formelt den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34826 (2012/NN)), idet foranstaltningen allerede var gennemført. |
| --- | --- |

(6)

Den 10. maj 2012 anmeldte de græske myndigheder formelt den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34826 (2012/NN)), idet foranstaltningen allerede var gennemført.

| (7) | Ved afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første midlertidige rekapitalisering (»Piraeus-indledningsafgørelsen«) (5). |
| --- | --- |

(7)

Ved afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første midlertidige rekapitalisering (»Piraeus-indledningsafgørelsen«) (5).

| (8) | I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en midlertidig rekapitalisering på 1 553 mio. EUR til banken (»den anden midlertidige rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (6). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 20. december 2012 (7). |
| --- | --- |

(8)

I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en midlertidig rekapitalisering på 1 553 mio. EUR til banken (»den anden midlertidige rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (6). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 20. december 2012 (7).

| (9) | I september 2012 meddelte banken, at den havde til hensigt at overtage Geniki fra Société Générale S.A. (»Société Générale«). I september og oktober afholdt Kommissionen talrige telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af Geniki. |
| --- | --- |

(9)

I september 2012 meddelte banken, at den havde til hensigt at overtage Geniki fra Société Générale S.A. (»Société Générale«). I september og oktober afholdt Kommissionen talrige telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af Geniki.

| (10) | Den 19. oktober 2012 indgik banken en aktiekøbsaftale med Société Générale vedrørende overtagelse af hele Société Générales aktiepost (99,08 %) i Geniki. |
| --- | --- |

(10)

Den 19. oktober 2012 indgik banken en aktiekøbsaftale med Société Générale vedrørende overtagelse af hele Société Générales aktiepost (99,08 %) i Geniki.

| (11) | Den 12. december 2012 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af Geniki. |
| --- | --- |

(11)

Den 12. december 2012 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af Geniki.

| (12) | Den 26. februar 2013 meddelte banken Kommissionen, at den havde til hensigt at overtage Millennium Bank Greece S.A. (»MBG«). Kommissionen afholdt flere telefonkonferencer og udvekslede flere e-mails med de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af MBG. |
| --- | --- |

(12)

Den 26. februar 2013 meddelte banken Kommissionen, at den havde til hensigt at overtage Millennium Bank Greece S.A. (»MBG«). Kommissionen afholdt flere telefonkonferencer og udvekslede flere e-mails med de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af MBG.

| (13) | Den 25. marts 2013 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af MBG. |
| --- | --- |

(13)

Den 25. marts 2013 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af MBG.

| (14) | Den 22. april 2013 meddelte banken, at den havde indgået en aftale med Millennium Banco Comercial Portugues (»BCP«) vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i den kommende kapitalforhøjelse i Piraeus. |
| --- | --- |

(14)

Den 22. april 2013 meddelte banken, at den havde indgået en aftale med Millennium Banco Comercial Portugues (»BCP«) vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i den kommende kapitalforhøjelse i Piraeus.

| (15) | Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden delvis den første og anden midlertidige rekapitalisering til egenkapital på i alt 5 891 mio. EUR. Stabilitetsfonden indskød derudover et yderligere beløb på 1 094 mio. EUR i banken i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet på tidspunktet for bankens overtagelse af den rentable del af Agricultural Bank of Greece (»ATE«) og af de græske filialer af tre cypriotiske banker (se afsnit 1.2). Derudover indskød private investorer 1 444 mio. EUR. Den samlede rekapitalisering beløb sig til 8 429 mio. EUR og benævnes »rekapitaliseringen i foråret 2013«. |
| --- | --- |

(15)

Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden delvis den første og anden midlertidige rekapitalisering til egenkapital på i alt 5 891 mio. EUR. Stabilitetsfonden indskød derudover et yderligere beløb på 1 094 mio. EUR i banken i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet på tidspunktet for bankens overtagelse af den rentable del af Agricultural Bank of Greece (»ATE«) og af de græske filialer af tre cypriotiske banker (se afsnit 1.2). Derudover indskød private investorer 1 444 mio. EUR. Den samlede rekapitalisering beløb sig til 8 429 mio. EUR og benævnes »rekapitaliseringen i foråret 2013«.

| (16) | Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen i foråret 2013. |
| --- | --- |

(16)

Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen i foråret 2013.

| (17) | Den 25. juni 2014 fremsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (»omstruktureringsplanen«). Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat havde til hensigt at give banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning. |
| --- | --- |

(17)

Den 25. juni 2014 fremsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (»omstruktureringsplanen«). Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat havde til hensigt at give banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning.

| (18) | Som led i den administrative procedure afholdt Kommissionen talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken. |
| --- | --- |

(18)

Som led i den administrative procedure afholdt Kommissionen talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.

| (19) | Grækenland accepterer, at denne afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk. |
| --- | --- |

(19)

Grækenland accepterer, at denne afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.

1.2.   PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER

1.2.1.   Procedure vedrørende ATE

| (20) | I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsordning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Ved afgørelse af 23. maj 2011 godkendte Kommissionen disse foranstaltninger på grundlag af en omstruktureringsplan for ATE (»ATE-omstruktureringsafgørelsen«) (8). |
| --- | --- |

(20)

I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsordning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Ved afgørelse af 23. maj 2011 godkendte Kommissionen disse foranstaltninger på grundlag af en omstruktureringsplan for ATE (»ATE-omstruktureringsafgørelsen«) (8).

| (21) | Den 29. december 2011 indskød Grækenland 290 mio. EUR i ATE i forbindelse med en fortegningsemission. |
| --- | --- |

(21)

Den 29. december 2011 indskød Grækenland 290 mio. EUR i ATE i forbindelse med en fortegningsemission.

| (22) | Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank, Bank of Greece, med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure (9), dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank). |
| --- | --- |

(22)

Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank, Bank of Greece, med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure (9), dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank).

| (23) | I juli 2012 meddelte banken, at den havde overtaget den rentable del af ATE, som var under afvikling. |
| --- | --- |

(23)

I juli 2012 meddelte banken, at den havde overtaget den rentable del af ATE, som var under afvikling.

| (24) | På daværende tidspunkt forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække bankens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af aktiverne. Den 27. januar 2013 konkluderede den græske centralbank, at den lovbestemte kapital efter overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter beløb sig til 570 mio. EUR, som stabilitetsfonden ville dække. |
| --- | --- |

(24)

På daværende tidspunkt forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække bankens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af aktiverne. Den 27. januar 2013 konkluderede den græske centralbank, at den lovbestemte kapital efter overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter beløb sig til 570 mio. EUR, som stabilitetsfonden ville dække.

| (25) | Ved afgørelse af 3. maj 2013 (10) (»ATE-afviklingsafgørelsen«) konkluderede Kommissionen, at de støtteforanstaltninger, der blev ydet på tidspunktet for overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter, ikke udgør statsstøtte til banken, men til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at denne støtte vil være forenelig med det indre marked, hvis bankens omstruktureringsplan, der nu omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(25)

Ved afgørelse af 3. maj 2013 (10) (»ATE-afviklingsafgørelsen«) konkluderede Kommissionen, at de støtteforanstaltninger, der blev ydet på tidspunktet for overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter, ikke udgør statsstøtte til banken, men til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at denne støtte vil være forenelig med det indre marked, hvis bankens omstruktureringsplan, der nu omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet.

| (26) | I juni 2013 tilførte stabilitetsfonden banken 570 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (11). |
| --- | --- |

(26)

I juni 2013 tilførte stabilitetsfonden banken 570 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (11).

1.2.2.   Procedure vedrørende de græske aktiviteter i Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank og Hellenic Bank (»de tre cypriotiske banker«)

| (27) | Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen (12) den 15. marts 2013 nåede de cypriotiske myndigheder, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (»IMF«) og Den Europæiske Centralbank (»ECB«) til politisk enighed om strategien bag et fremtidigt makroøkonomisk tilpasningsprogram. Det blev bl.a. navnlig aftalt, at de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland skulle overføres til en græsk bank. |
| --- | --- |

(27)

Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen (12) den 15. marts 2013 nåede de cypriotiske myndigheder, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (»IMF«) og Den Europæiske Centralbank (»ECB«) til politisk enighed om strategien bag et fremtidigt makroøkonomisk tilpasningsprogram. Det blev bl.a. navnlig aftalt, at de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland skulle overføres til en græsk bank.

| (28) | Banken og andre græske banker udtrykte interesse i at overtage aktiviteterne i de tre cypriotiske banker i Grækenland. |
| --- | --- |

(28)

Banken og andre græske banker udtrykte interesse i at overtage aktiviteterne i de tre cypriotiske banker i Grækenland.

| (29) | Den 22. marts 2013 indvilligede stabilitetsfonden i, at banken afgav et bud på overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer, indlån og udlån. Bankens bud var betinget af, at stabilitetsfonden indskød egenkapital i banken svarende til den pris, der blev betalt for egenkapitalen i de opkøbte virksomheder. |
| --- | --- |

(29)

Den 22. marts 2013 indvilligede stabilitetsfonden i, at banken afgav et bud på overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer, indlån og udlån. Bankens bud var betinget af, at stabilitetsfonden indskød egenkapital i banken svarende til den pris, der blev betalt for egenkapitalen i de opkøbte virksomheder.

| (30) | De græske myndigheder og stabilitetsfonden holdt Kommissionens tjenestegrene nøje underrettet om processens udvikling samt om vilkårene for overtagelsen. |
| --- | --- |

(30)

De græske myndigheder og stabilitetsfonden holdt Kommissionens tjenestegrene nøje underrettet om processens udvikling samt om vilkårene for overtagelsen.

| (31) | Den 26. marts 2013 undertegnede banken en salgs- og overdragelsesaftale med hver enkelt af de tre cypriotiske banker vedrørende deres græske aktiviteter (indlån, udlån og filialnet). |
| --- | --- |

(31)

Den 26. marts 2013 undertegnede banken en salgs- og overdragelsesaftale med hver enkelt af de tre cypriotiske banker vedrørende deres græske aktiviteter (indlån, udlån og filialnet).

| (32) | Som aftalt i marts 2013 modtog banken (13) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af disse aktiver. |
| --- | --- |

(32)

Som aftalt i marts 2013 modtog banken (13) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af disse aktiver.

2.   BESKRIVELSE

2.1.   BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER

2.1.1.   Den græske banksektors situation generelt

| (33) | Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelse af lån til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet.

  Tabel 1


  Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013












  Grækenland | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP-vækst, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Kilde: | Eurostat, findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(33)

Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelse af lån til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet.

Tabel 1

Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013

Grækenland

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP-vækst, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Kilde:

Eurostat, findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (34) | Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (»PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske centralbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber. De største bankers samlede tab på grund af PSI-programmet er sammenfattet i tabel 2.

  Tabel 2


  Samlede PSI-tab i de største græske banker (mio. EUR)














  Banker | Pålydende værdi af GSO'er | Pålydende værdi af statslige lån | Samlet pålydende værdi | PSI-tab på GSO'er | PSI-tab på statslige lån | Samlet bruttotab på PSI | Samlet bruttotab på PSI/egentlig kernekapital (%) | Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| ATEbank | 5 164 | 608 | 5 772 | 3 873 | 456 | 4 329 | 1 144 | 17,1 |
| Geniki | 384 | 7 | 391 | 287 | 5 | 292 | 78,1 | 8,9 |
| MBG | 185 | 0 | 185 | 137 | 0 | 137 | 29 | 2,2 |
| Kilde: | Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 14. |

(34)

Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (»PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske centralbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber. De største bankers samlede tab på grund af PSI-programmet er sammenfattet i tabel 2.

Tabel 2

Samlede PSI-tab i de største græske banker (mio. EUR)

Banker

Pålydende værdi af GSO'er

Pålydende værdi af statslige lån

Samlet pålydende værdi

PSI-tab på GSO'er

PSI-tab på statslige lån

Samlet bruttotab på PSI

Samlet bruttotab på PSI/egentlig kernekapital (%)

Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

ATEbank

5 164

608

5 772

3 873

456

4 329

1 144

17,1

Geniki

384

7

391

287

5

292

78,1

8,9

MBG

185

0

185

137

0

137

29

2,2

Kilde:

Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 14.

| (35) | Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, EU, IMF og ECB. De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (17). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank for perioden primo december 2011 til ultimo december 2014 (»2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (18). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.

  Tabel 3


  Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)














  Banker | Reference — egentlig kernekapital (dec. 2011) | Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011) | Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011) | Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko | Hensættelser til tab på lån (dec. 2011) | Intern kapitaldannelse | Mål — egentlig kernekapital (dec. 2014) | Kapitalbehov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| ATEbank | 378 | –4 329 | 836 | –3 383 | 2 344 | 468 | 1 234 | 4 920 |
| Geniki | 374 | – 292 | 70 | –1 552 | 1 309 | –40 | 150 | 281 |
| MBG | 473 | – 137 | 0 | – 638 | 213 | –79 | 230 | 399 |
| Kilde: | Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 8. |

(35)

Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, EU, IMF og ECB. De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (17). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank for perioden primo december 2011 til ultimo december 2014 (»2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (18). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.

Tabel 3

Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)

Banker

Reference — egentlig kernekapital (dec. 2011)

Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011)

Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011)

Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko

Hensættelser til tab på lån (dec. 2011)

Intern kapitaldannelse

Mål — egentlig kernekapital (dec. 2014)

Kapitalbehov

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

ATEbank

378

–4 329

836

–3 383

2 344

468

1 234

4 920

Geniki

374

– 292

70

–1 552

1 309

–40

150

281

MBG

473

– 137

0

– 638

213

–79

230

399

Kilde:

Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 8.

| (36) | Som anført i MEFP fra marts 2012 vil banker, der indsender bæredygtige kapitalrejsningsplaner, få mulighed for at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimerer byrden for skatteborgerne (19). Ifølge den græske centralbank var der kun blevet indsendt bæredygtige kapitalrejsningsplaner af de fire største banker (Eurobank, National Bank of Greece, banken og Alpha Bank) (20). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012. |
| --- | --- |

(36)

Som anført i MEFP fra marts 2012 vil banker, der indsender bæredygtige kapitalrejsningsplaner, få mulighed for at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimerer byrden for skatteborgerne (19). Ifølge den græske centralbank var der kun blevet indsendt bæredygtige kapitalrejsningsplaner af de fire største banker (Eurobank, National Bank of Greece, banken og Alpha Bank) (20). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.

| (37) | De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale en højere indlånsrente for at holde på indlånene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (21), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske centralbank. |
| --- | --- |

(37)

De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale en højere indlånsrente for at holde på indlånene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (21), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske centralbank.

| (38) | Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (22). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet størstedelen af det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på disse nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (23). |
| --- | --- |

(38)

Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (22). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet størstedelen af det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på disse nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (23).

| (39) | I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en midlertidig rekapitalisering fra stabilitetsfonden. |
| --- | --- |

(39)

I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en midlertidig rekapitalisering fra stabilitetsfonden.

| (40) | I foråret 2013 blev den midlertidige rekapitalisering af de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i ordinære aktier, og stabilitetsfonden fik en aktiepost på over 80 % i hver af de fire banker. For de banker, som rejste et forud fastsat beløb i privat kapital (banken, Alpha Bank National Bank of Greece), modtog stabilitetsfonden aktier uden stemmeret, og de private investorer fik tildelt warrants på stabilitetsfondens aktier. |
| --- | --- |

(40)

I foråret 2013 blev den midlertidige rekapitalisering af de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i ordinære aktier, og stabilitetsfonden fik en aktiepost på over 80 % i hver af de fire banker. For de banker, som rejste et forud fastsat beløb i privat kapital (banken, Alpha Bank National Bank of Greece), modtog stabilitetsfonden aktier uden stemmeret, og de private investorer fik tildelt warrants på stabilitetsfondens aktier.

| (41) | I juli 2013 engagerede den græske centralbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske centralbank på grundlag af input fra rådgiveren. |
| --- | --- |

(41)

I juli 2013 engagerede den græske centralbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske centralbank på grundlag af input fra rådgiveren.

| (42) | I efteråret 2013 iværksatte den græske centralbank endnu en stresstest (»2013-stresstesten«) på baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske centralbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver. |
| --- | --- |

(42)

I efteråret 2013 iværksatte den græske centralbank endnu en stresstest (»2013-stresstesten«) på baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske centralbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.

| (43) | De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (24) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) bankernes anslåede driftsrentabilitet i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af de omstruktureringsplaner, som var indsendt til den græske centralbank i løbet af fjerde kvartal 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest.

  Tabel 4


  Stresstest 2013: Kapitalbehovet i de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)













  Banker | Reference — egentlig kernekapital (juni 2013) (1) | Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2) | PTL for græsk risiko (3) | PTL for udenlandsk risiko (25) (4) | Intern kapitaldannelse (5) | Stresstest — egentlig kernekapitalprocent (dec. 2016) (6) | Kapitalbehov (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (27) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |

(43)

De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (24) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) bankernes anslåede driftsrentabilitet i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af de omstruktureringsplaner, som var indsendt til den græske centralbank i løbet af fjerde kvartal 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest.

Tabel 4

Stresstest 2013: Kapitalbehovet i de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)

Banker

Reference — egentlig kernekapital (juni 2013) (1)

Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2)

PTL for græsk risiko (3)

PTL for udenlandsk risiko (25) (4)

Intern kapitaldannelse (5)

Stresstest — egentlig kernekapitalprocent (dec. 2016) (6)

Kapitalbehov (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (26)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (27)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

| (44) | Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske centralbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet senest medio april 2014. |
| --- | --- |

(44)

Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske centralbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet senest medio april 2014.

| (45) | I perioden ultimo marts 2014 til primo maj 2014 gennemførte bankerne kapitalforhøjelser. |
| --- | --- |

(45)

I perioden ultimo marts 2014 til primo maj 2014 gennemførte bankerne kapitalforhøjelser.

2.1.2.   Støttemodtageren

| (46) | Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Central-, Øst- og Sydøsteuropa (Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien, Ukraine og Cypern) samt i Egypten. Den tilbyder hele viften af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til husholdninger og virksomheder. Den er aktiv inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og privat bankvirksomhed, kapitalforvaltning, finansiering og investeringsbankvirksomhed. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. december 2012 beskæftigede banken i alt 18 597 personer (28). |
| --- | --- |

(46)

Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Central-, Øst- og Sydøsteuropa (Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien, Ukraine og Cypern) samt i Egypten. Den tilbyder hele viften af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til husholdninger og virksomheder. Den er aktiv inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og privat bankvirksomhed, kapitalforvaltning, finansiering og investeringsbankvirksomhed. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. december 2012 beskæftigede banken i alt 18 597 personer (28).

| (47) | Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån til en pålydende værdi af 7,7 mia. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 911 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (29). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er. |
| --- | --- |

(47)

Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån til en pålydende værdi af 7,7 mia. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 911 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (29). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.

| (48) | Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.

  Tabel 5


  Piraeus Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013










  Driftsregnskab
  (i mio. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 (30) | 2013 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettorenteindtægt | 1 207 | 1 194 | 1 047 | 1 664 |
| Driftsindtægter i alt | 1 510 | 1 245 | 1 921 | 2 205 |
| Driftsudgifter i alt | (884) | (840) | (931) | (1 680) |
| Indtægter før hensættelser | 625 | 405 | 989 | 525 |
| Værdiforringelsestab til dækning af kreditrisiko | (611) | (1 973) | (2 519) | (2 536) |
| Værdiforringelsestab på GSO'er og lån som følge af PSI | | (5 911) | | |
| Negativ goodwill | | | 351 | 3 810 |
| Nettofortjeneste/tab | (21) | (6 618) | (507) | 2 546 |
| Udvalgte nøgletal
  (mio. EUR) | 31. december 2010 | 31. december 2011 | 31. december 2012 (31) | 31. december 2013 (32) |
| Samlede nettoudån og forskud til kunder
  (netto) | 40 150 | 35 634 | 44 613 | 62 366 |
| Indlån | 29 475 | 21 796 | 36 971 | 54 279 |
| Aktiver i alt | 57 561 | 49 352 | 70 408 | 92 010 |
| Egenkapital i alt (30) | 3 273 | (1 940) | (2 316) | 8 543 |

(48)

Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.

Tabel 5

Piraeus Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013

Driftsregnskab

(i mio. EUR)

2010

2011

2012 (30)

2013 (31)

Nettorenteindtægt

1 207

1 194

1 047

1 664

Driftsindtægter i alt

1 510

1 245

1 921

2 205

Driftsudgifter i alt

(884)

(840)

(931)

(1 680)

Indtægter før hensættelser

625

405

989

525

Værdiforringelsestab til dækning af kreditrisiko

(611)

(1 973)

(2 519)

(2 536)

Værdiforringelsestab på GSO'er og lån som følge af PSI

(5 911)

Negativ goodwill

351

3 810

Nettofortjeneste/tab

(21)

(6 618)

(507)

2 546

Udvalgte nøgletal

(mio. EUR)

31. december 2010

31. december 2011

31. december 2012 (31)

31. december 2013 (32)

Samlede nettoudån og forskud til kunder

(netto)

40 150

35 634

44 613

62 366

Indlån

29 475

21 796

36 971

54 279

Aktiver i alt

57 561

49 352

70 408

92 010

Egenkapital i alt (30)

3 273

(1 940)

(2 316)

8 543

| (49) | Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 911 mio. EUR (33)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser af bankens udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet indtil medio 2012. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten. Denne situation er i nogen grad blevet forbedret, efter at banken begyndte at foretage opkøb i juli 2012. |
| --- | --- |

(49)

Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 911 mio. EUR (33)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser af bankens udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet indtil medio 2012. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten. Denne situation er i nogen grad blevet forbedret, efter at banken begyndte at foretage opkøb i juli 2012.

| (50) | I 2013-stresstesten anslog den græske centralbank bankens kapitalbehov til 465 mio. EUR i referencescenariet. |
| --- | --- |

(50)

I 2013-stresstesten anslog den græske centralbank bankens kapitalbehov til 465 mio. EUR i referencescenariet.

| (51) | I marts 2014 iværksatte banken en kapitalforhøjelse på 1 752 mio. EUR for at dække kapitalbehovet som anført i betragtning 50 og tilbagebetale de 940 mio. EUR i præferenceaktier ejet af Grækenland (34). I modsætning til Eurobanks kapitalforhøjelse i april 2014 gav stabilitetsfonden ikke banken tilsagn om at indskyde kapital i forbindelse med kapitalforhøjelsen, hvis den private efterspørgsel var utilstrækkelig. Bankens kapitalforhøjelse skete i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret for aktionærer og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 1,7 EUR pr. aktie. |
| --- | --- |

(51)

I marts 2014 iværksatte banken en kapitalforhøjelse på 1 752 mio. EUR for at dække kapitalbehovet som anført i betragtning 50 og tilbagebetale de 940 mio. EUR i præferenceaktier ejet af Grækenland (34). I modsætning til Eurobanks kapitalforhøjelse i april 2014 gav stabilitetsfonden ikke banken tilsagn om at indskyde kapital i forbindelse med kapitalforhøjelsen, hvis den private efterspørgsel var utilstrækkelig. Bankens kapitalforhøjelse skete i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret for aktionærer og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 1,7 EUR pr. aktie.

| (52) | Efter kapitalforhøjelsen meddelte banken den 22. maj 2014, at den havde indløst præferenceaktierne udstedt til Grækenland for et samlet beløb på 750 mio. EUR (35). |
| --- | --- |

(52)

Efter kapitalforhøjelsen meddelte banken den 22. maj 2014, at den havde indløst præferenceaktierne udstedt til Grækenland for et samlet beløb på 750 mio. EUR (35).

2.2.   BANKENS OVERTAGELSE AF GRÆSK BANKVIRKSOMHED

2.2.1.   Overtagelse af ATE

| (53) | ATE blev grundlagt af Grækenland i 1929 som en nonprofitorganisation. Indtil starten af 1990'erne var ATE en specialiseret finansiel institution, der støttede udviklingen af landbrugssektoren på vegne af den græske stat. I december 2000 blev virksomheden noteret på Athens fondsbørs. Den 14. november 2011 var Grækenland ATE's største aktionær med en aktiepost på 89,9 %. |
| --- | --- |

(53)

ATE blev grundlagt af Grækenland i 1929 som en nonprofitorganisation. Indtil starten af 1990'erne var ATE en specialiseret finansiel institution, der støttede udviklingen af landbrugssektoren på vegne af den græske stat. I december 2000 blev virksomheden noteret på Athens fondsbørs. Den 14. november 2011 var Grækenland ATE's største aktionær med en aktiepost på 89,9 %.

| (54) | ATE udøvede enhver form for bankvirksomhed, både detail- og forretningsbankvirksomhed, ydede finansielle tjenesteydelser såsom forsikring og leasing og havde store kapitalinteresser i ikkefinansielle virksomheder, herunder virksomheder inden for sukker- og mejeriproduktion. |
| --- | --- |

(54)

ATE udøvede enhver form for bankvirksomhed, både detail- og forretningsbankvirksomhed, ydede finansielle tjenesteydelser såsom forsikring og leasing og havde store kapitalinteresser i ikkefinansielle virksomheder, herunder virksomheder inden for sukker- og mejeriproduktion.

| (55) | I juli 2012 udbød ATE sine tjenester gennem sit netværk af 468 filialer og havde 5 024 ansatte. I juli 2012 beløb det samlede indlån sig til 14,9 mia. EUR og de samlede aktiver udgjorde 21,8 mia. EUR (36). |
| --- | --- |

(55)

I juli 2012 udbød ATE sine tjenester gennem sit netværk af 468 filialer og havde 5 024 ansatte. I juli 2012 beløb det samlede indlån sig til 14,9 mia. EUR og de samlede aktiver udgjorde 21,8 mia. EUR (36).

| (56) | Efter 2006 har ATE ligeledes udbudt sine tjenester uden for Grækenland med en aktiepost i ATE Bank Romania på 74 % og en andel på 20,3 % i form af ordinære aktier og 25 % i form af præferenceaktier i AIKBanka Serbia. |
| --- | --- |

(56)

Efter 2006 har ATE ligeledes udbudt sine tjenester uden for Grækenland med en aktiepost i ATE Bank Romania på 74 % og en andel på 20,3 % i form af ordinære aktier og 25 % i form af præferenceaktier i AIKBanka Serbia.

| (57) | Vanskelighederne i ATE opstod før den græske statsgældskrise, navnlig på grund af aktivernes ringe kvalitet og den traditionelt lave rentabilitet før nedskrivninger. Den græske statsgældskrise berørte endvidere alle græske banker, herunder ATE, på to måder: i) Grækenlands tab af adgang til internationale gældsmarkeder ramte de græske bankers likviditetsstilling hårdt og ii) aktivernes kvalitet blev forringet med øgede nedskrivninger til følge. |
| --- | --- |

(57)

Vanskelighederne i ATE opstod før den græske statsgældskrise, navnlig på grund af aktivernes ringe kvalitet og den traditionelt lave rentabilitet før nedskrivninger. Den græske statsgældskrise berørte endvidere alle græske banker, herunder ATE, på to måder: i) Grækenlands tab af adgang til internationale gældsmarkeder ramte de græske bankers likviditetsstilling hårdt og ii) aktivernes kvalitet blev forringet med øgede nedskrivninger til følge.

| (58) | I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsforanstaltning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Kommissionen godkendte disse foranstaltninger i ATE-omstruktureringsafgørelsen. |
| --- | --- |

(58)

I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsforanstaltning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Kommissionen godkendte disse foranstaltninger i ATE-omstruktureringsafgørelsen.

| (59) | I anden halvdel af 2011 blev ATE's kapitalsituation imidlertid forværret, navnlig på grund af ATE's deltagelse i PSI-programmet. Som illustreret i tabel 2 beløb ATE's samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 4 329 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev kapitalbehovet i forbindelse med de overførte ATE-aktiviteter anslået til 4 920 mio. EUR. |
| --- | --- |

(59)

I anden halvdel af 2011 blev ATE's kapitalsituation imidlertid forværret, navnlig på grund af ATE's deltagelse i PSI-programmet. Som illustreret i tabel 2 beløb ATE's samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 4 329 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev kapitalbehovet i forbindelse med de overførte ATE-aktiviteter anslået til 4 920 mio. EUR.

| (60) | Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure, dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank). Banken og en anden stor græsk bank afgav ikkebindende bud til stabilitetsfonden. Den 26. juli 2012 godkendte stabilitetsfondens bestyrelse bankens bud. |
| --- | --- |

(60)

Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure, dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank). Banken og en anden stor græsk bank afgav ikkebindende bud til stabilitetsfonden. Den 26. juli 2012 godkendte stabilitetsfondens bestyrelse bankens bud.

| (61) | Den 27. juli 2012 iværksatte den græske centralbank overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter til banken (37). |
| --- | --- |

(61)

Den 27. juli 2012 iværksatte den græske centralbank overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter til banken (37).

| (62) | Da de overførte ATE-aktiviteter indeholdt færre aktiver opgjort til dagsværdi end passiver, var stabilitetsfonden i overensstemmelse med den græske centralbanks afgørelse af 28. januar 2013 nødsaget til at udligne forskellen mellem de overførte aktiver og passiver, dvs. det udækkede finansieringsbehov. Den græske centralbank konkluderede på baggrund af reviderede tal, at det udækkede finansieringsbehov ville beløbe sig til 7 471 mio. EUR, og stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (»EFSF-obligationer«) til banken. |
| --- | --- |

(62)

Da de overførte ATE-aktiviteter indeholdt færre aktiver opgjort til dagsværdi end passiver, var stabilitetsfonden i overensstemmelse med den græske centralbanks afgørelse af 28. januar 2013 nødsaget til at udligne forskellen mellem de overførte aktiver og passiver, dvs. det udækkede finansieringsbehov. Den græske centralbank konkluderede på baggrund af reviderede tal, at det udækkede finansieringsbehov ville beløbe sig til 7 471 mio. EUR, og stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (»EFSF-obligationer«) til banken.

| (63) | Stabilitetsfonden gav endvidere tilsagn om at indskyde kapital i banken, således at de overførte ATE-aktiviteter kunne kapitaliseres op til 9 %. Beløbet blev oprindeligt anslået til 500 mio. EUR, men det endelige beløb blev fastsat til 570 mio. EUR. Stabilitetsfonden tilførte banken det endelige beløb mod ordinære aktier i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. |
| --- | --- |

(63)

Stabilitetsfonden gav endvidere tilsagn om at indskyde kapital i banken, således at de overførte ATE-aktiviteter kunne kapitaliseres op til 9 %. Beløbet blev oprindeligt anslået til 500 mio. EUR, men det endelige beløb blev fastsat til 570 mio. EUR. Stabilitetsfonden tilførte banken det endelige beløb mod ordinære aktier i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013.

| (64) | Banken overtog de pågældende overførte ATE-aktiviteter til en købspris på 95 mio. EUR. |
| --- | --- |

(64)

Banken overtog de pågældende overførte ATE-aktiviteter til en købspris på 95 mio. EUR.

2.2.2.   Overtagelse af Geniki

| (65) | Geniki blev grundlagt i 1937. Geniki leverede finansielle tjenesteydelser inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og kapitalmarkedsydelser. I 2004 overtog Société Générale aktiemajoriteten i Geniki. Geniki havde 104 filialer og 1 391 ansatte pr. 31. december 2012 (38). De samlede aktiver udgjorde 2,6 mia. EUR, de samlede nettoudlån udgjorde 1,9 mia. EUR, og de samlede indlån beløb sig til ca. 2 mia. EUR (39). |
| --- | --- |

(65)

Geniki blev grundlagt i 1937. Geniki leverede finansielle tjenesteydelser inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og kapitalmarkedsydelser. I 2004 overtog Société Générale aktiemajoriteten i Geniki. Geniki havde 104 filialer og 1 391 ansatte pr. 31. december 2012 (38). De samlede aktiver udgjorde 2,6 mia. EUR, de samlede nettoudlån udgjorde 1,9 mia. EUR, og de samlede indlån beløb sig til ca. 2 mia. EUR (39).

| (66) | Den græske statsgældskrise havde en meget negativ indvirkning på banksektoren. De græske bankers deltagelse i PSI-programmet forværrede desuden hastigt deres kapitalsituation. Som illustreret i tabel 2 beløb Genikis samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 292 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev Genikis kapitalbehov anslået til 281 mio. EUR beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank. |
| --- | --- |

(66)

Den græske statsgældskrise havde en meget negativ indvirkning på banksektoren. De græske bankers deltagelse i PSI-programmet forværrede desuden hastigt deres kapitalsituation. Som illustreret i tabel 2 beløb Genikis samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 292 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev Genikis kapitalbehov anslået til 281 mio. EUR beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank.

| (67) | I juni 2012 henvendte Société Générale sig til alle de fire største græske banker med henblik på salg af Geniki. Banken var som den eneste interesseret i at overtage Geniki. |
| --- | --- |

(67)

I juni 2012 henvendte Société Générale sig til alle de fire største græske banker med henblik på salg af Geniki. Banken var som den eneste interesseret i at overtage Geniki.

| (68) | Forhandlingerne mellem Société Générale og banken om salget af Geniki mundene ud i en officiel aftale den 19. oktober 2012 om: i) at Société Générale sælger og banken køber Société Générales aktiepost i Geniki på 99,08 %, og ii) at Société Générale overdrager og overfører og banken overtager alle Genikis kapitalforskud, som Société Générale har indgået og vil indgå i fremtiden. Endelig indvilligede Société Générale i at foretage en forskudsbetaling på ca. 290 mio. EUR til Geniki og tegne obligationer udstedt af banken for et beløb på ca. 170 mio. EUR. Banken overtog herefter Geniki for 1 mio. EUR. |
| --- | --- |

(68)

Forhandlingerne mellem Société Générale og banken om salget af Geniki mundene ud i en officiel aftale den 19. oktober 2012 om: i) at Société Générale sælger og banken køber Société Générales aktiepost i Geniki på 99,08 %, og ii) at Société Générale overdrager og overfører og banken overtager alle Genikis kapitalforskud, som Société Générale har indgået og vil indgå i fremtiden. Endelig indvilligede Société Générale i at foretage en forskudsbetaling på ca. 290 mio. EUR til Geniki og tegne obligationer udstedt af banken for et beløb på ca. 170 mio. EUR. Banken overtog herefter Geniki for 1 mio. EUR.

| (69) | Den 14. december 2012 meddelte banken, at overtagelsen af hele Société Générales aktiepost i Geniki var afsluttet. |
| --- | --- |

(69)

Den 14. december 2012 meddelte banken, at overtagelsen af hele Société Générales aktiepost i Geniki var afsluttet.

2.2.3.   Overtagelse af de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter

| (70) | Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank og Hellenic Bank blev grundlagt i henholdsvis 1899, 1901 og 1976. |
| --- | --- |

(70)

Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank og Hellenic Bank blev grundlagt i henholdsvis 1899, 1901 og 1976.

| (71) | Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen den 15. marts 2013 nåede parterne til enighed om de vigtigste parametre i EU's, IMF's og ECB's redningsplan for Cypern. Det hellenske systemiske risikoråd (Hellenic Systemic Stability Board – »HSSB«) foreslog enstemmigt at overføre aktiverne og passiverne i de tre cypriotiske bankers filialer i Grækenland til en eksisterende græsk bank. HSSB anførte navnlig, at aftalen fuldt ud sikrer indskyderne i de tre cypriotiske bankers filialer, sikrer det græske samfunds interesser og den finansielle stabilitet og ikke belaster den græske statsgæld. |
| --- | --- |

(71)

Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen den 15. marts 2013 nåede parterne til enighed om de vigtigste parametre i EU's, IMF's og ECB's redningsplan for Cypern. Det hellenske systemiske risikoråd (Hellenic Systemic Stability Board – »HSSB«) foreslog enstemmigt at overføre aktiverne og passiverne i de tre cypriotiske bankers filialer i Grækenland til en eksisterende græsk bank. HSSB anførte navnlig, at aftalen fuldt ud sikrer indskyderne i de tre cypriotiske bankers filialer, sikrer det græske samfunds interesser og den finansielle stabilitet og ikke belaster den græske statsgæld.

| (72) | Den græske centralbank blev anmodet om at undersøge de græske bankers potentielle interesse og indkaldte i denne forbindelse interessetilkendegivelser. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at dække kapitalbehovet (erhververens) i forbindelse med overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer. |
| --- | --- |

(72)

Den græske centralbank blev anmodet om at undersøge de græske bankers potentielle interesse og indkaldte i denne forbindelse interessetilkendegivelser. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at dække kapitalbehovet (erhververens) i forbindelse med overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer.

| (73) | Tabel 6 viser en oversigt over de aktiver og passiver i de tre cypriotiske banker, der blev overført til banken (»overførte cypriotiske aktiviteter«).

  Tabel 6


  Overførte aktiviteter fra de tre cypriotiske banker | Overførte aktiviteter |
| --- | --- | --- |
| Aktiver | Alle græske udlån, herunder leasing og factoring |
| Shippinglån og andre lån fra og forvaltet i Grækenland og bogført i den cypriotiske udlånsportefølje |
| Anlægsaktiver (eksklusive udskudte skatteaktiver) |
| Passiver | Alle indlån i de tre cypriotiske banker i Grækenland |
| Kilde: | Lånevilkår »Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks«, 10. april 2013. |

(73)

Tabel 6 viser en oversigt over de aktiver og passiver i de tre cypriotiske banker, der blev overført til banken (»overførte cypriotiske aktiviteter«).

Tabel 6

Overførte aktiviteter fra de tre cypriotiske banker

Overførte aktiviteter

Aktiver

Alle græske udlån, herunder leasing og factoring

Shippinglån og andre lån fra og forvaltet i Grækenland og bogført i den cypriotiske udlånsportefølje

Anlægsaktiver (eksklusive udskudte skatteaktiver)

Passiver

Alle indlån i de tre cypriotiske banker i Grækenland

Kilde:

Lånevilkår »Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks«, 10. april 2013.

| (74) | Aktiverne overført til banken beløb sig til ca. 18,9 mia. EUR, og passiverne beløb sig til ca. 15 mia. EUR. Transaktionsparterne blev imidlertid enige om at tage højde for tabene anslået i PIMCO-rapporten for bankerne i Cypern i et negativt scenarie (40). Ifølge PIMCO-rapporten beløb værdien af aktiverne overført til banken sig til ca. 16,5 mia. EUR. De overførte passiver beløb sig til ca. 14,5 mia. EUR. |
| --- | --- |

(74)

Aktiverne overført til banken beløb sig til ca. 18,9 mia. EUR, og passiverne beløb sig til ca. 15 mia. EUR. Transaktionsparterne blev imidlertid enige om at tage højde for tabene anslået i PIMCO-rapporten for bankerne i Cypern i et negativt scenarie (40). Ifølge PIMCO-rapporten beløb værdien af aktiverne overført til banken sig til ca. 16,5 mia. EUR. De overførte passiver beløb sig til ca. 14,5 mia. EUR.

| (75) | Blot tre banker, herunder banken, indgav ikkebindende bud den 21. og 22. marts 2013. |
| --- | --- |

(75)

Blot tre banker, herunder banken, indgav ikkebindende bud den 21. og 22. marts 2013.

| (76) | Den 22. marts 2013 godkendte stabilitetsfonden bankens overtagelse af de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland. Banken betalte i alt 524 mio. EUR for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Det blev navnlig aftalt, at banken skulle betale 237 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Bank of Cyprus, 258 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Cyprus Popular Bank og 29 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Hellenic Bank. |
| --- | --- |

(76)

Den 22. marts 2013 godkendte stabilitetsfonden bankens overtagelse af de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland. Banken betalte i alt 524 mio. EUR for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Det blev navnlig aftalt, at banken skulle betale 237 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Bank of Cyprus, 258 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Cyprus Popular Bank og 29 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Hellenic Bank.

| (77) | I juni 2013 modtog banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013 (41) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til dækning af den købspris, som banken betalte. |
| --- | --- |

(77)

I juni 2013 modtog banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013 (41) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til dækning af den købspris, som banken betalte.

2.2.4.   Overtagelse af MBG

| (78) | MBG blev grundlagt i 2000. MBG havde 119 filialer og 1 174 ansatte pr. 31. december 2012 (42). |
| --- | --- |

(78)

MBG blev grundlagt i 2000. MBG havde 119 filialer og 1 174 ansatte pr. 31. december 2012 (42).

| (79) | Den 22. april 2013 indgik banken en endelig aftale med BCP vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i en kommende kapitalforhøjelse i banken. |
| --- | --- |

(79)

Den 22. april 2013 indgik banken en endelig aftale med BCP vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i en kommende kapitalforhøjelse i banken.

| (80) | Ifølge aftalen skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til den lovbestemte rekapitalisering af MBG (inklusive de 139 mio. EUR, som BCP allerede havde indskudt i december 2012) gennem omlægningen af efterstillede og foranstillede lån fra BCP til MBG til egenkapital. Hele den finansiering, som BCP tidligere havde ydet til MBG, skulle desuden tilbagebetales af MBG i to rater: 650 mio. EUR skulle betales på datoen for gennemførelse af transaktionen, og ca. 250 mio. EUR skulle betales senest seks måneder efter gennemførelsen. Endelig skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til rekapitaliseringen af banken gennem privat tegning uden fortegningsret. Banken skulle herefter overtage det fuldt rekapitaliserede MBG for 1 mio. EUR. |
| --- | --- |

(80)

Ifølge aftalen skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til den lovbestemte rekapitalisering af MBG (inklusive de 139 mio. EUR, som BCP allerede havde indskudt i december 2012) gennem omlægningen af efterstillede og foranstillede lån fra BCP til MBG til egenkapital. Hele den finansiering, som BCP tidligere havde ydet til MBG, skulle desuden tilbagebetales af MBG i to rater: 650 mio. EUR skulle betales på datoen for gennemførelse af transaktionen, og ca. 250 mio. EUR skulle betales senest seks måneder efter gennemførelsen. Endelig skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til rekapitaliseringen af banken gennem privat tegning uden fortegningsret. Banken skulle herefter overtage det fuldt rekapitaliserede MBG for 1 mio. EUR.

| (81) | Den 19. juni 2013 meddelte banken, at overtagelsen af MBG var afsluttet. |
| --- | --- |

(81)

Den 19. juni 2013 meddelte banken, at overtagelsen af MBG var afsluttet.

2.2.5.   Overblik over den samlede virkning af overtagelserne

| (82) | I tabel 7 sammenfattes effekten af de successive overtagelser på bankens størrelse og struktur i Grækenland (ingen af de opkøbte enheder omfattede udenlandske aktiver, undtagen de overførte ATE-aktiviteter, som indeholder mindre rumænske aktiver). Som følge af disse overtagelser har banken nu den største markedsandel på det græske indlåns- og udlånsmarked.

  Tabel 7


  Effekt af de successive overtagelser på Piraeus' størrelse i Grækenland












  31.12.2012
  Kun Grækenland | Kun Piraeus | ATE | Geniki | Cypriotiske banker | MBG | NY KONCERN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruttoudlån | 27 727 | 12 200 | 3 308 | 24 194 | 4 710 | 72 138 |
| del af ny koncern | 38 % | 17 % | 5 % | 34 % | 7 % | 100 % |
| Nettoudlån | 24 811 | 11 527 | 1 909 | 19 481 | 4 236 | 61 964 |
| del af ny koncern | 40 % | 19 % | 3 % | 31 % | 7 % | 100 % |
| Indlån | 15 412 | 14 986 | 2 014 | 14 427 | 2 912 | 49 752 |
| del af ny koncern | 31 % | 30 % | 4 % | 29 % | 6 % | 100 % |
| Ansatte | 5 926 | 5 019 | 1 420 | 5 268 | 1 186 | 18 819 |
| del af ny koncern | 31 % | 27 % | 8 % | 28 % | 6 % | 100 % |
| Filialer | 325 | 460 | 104 | 307 | 120 | 1 316 |
| del af ny koncern | 25 % | 35 % | 8 % | 23 % | 9 % | 100 % |
| Kilde: | Data indsendt den 10. juni 2014 af Piraeus Bank |

(82)

I tabel 7 sammenfattes effekten af de successive overtagelser på bankens størrelse og struktur i Grækenland (ingen af de opkøbte enheder omfattede udenlandske aktiver, undtagen de overførte ATE-aktiviteter, som indeholder mindre rumænske aktiver). Som følge af disse overtagelser har banken nu den største markedsandel på det græske indlåns- og udlånsmarked.

Tabel 7

Effekt af de successive overtagelser på Piraeus' størrelse i Grækenland

31.12.2012

Kun Grækenland

Kun Piraeus

ATE

Geniki

Cypriotiske banker

MBG

NY KONCERN

Bruttoudlån

27 727

12 200

3 308

24 194

4 710

72 138

del af ny koncern

38 %

17 %

5 %

34 %

7 %

100 %

Nettoudlån

24 811

11 527

1 909

19 481

4 236

61 964

del af ny koncern

40 %

19 %

3 %

31 %

7 %

100 %

Indlån

15 412

14 986

2 014

14 427

2 912

49 752

del af ny koncern

31 %

30 %

4 %

29 %

6 %

100 %

Ansatte

5 926

5 019

1 420

5 268

1 186

18 819

del af ny koncern

31 %

27 %

8 %

28 %

6 %

100 %

Filialer

325

460

104

307

120

1 316

del af ny koncern

25 %

35 %

8 %

23 %

9 %

100 %

Kilde:

Data indsendt den 10. juni 2014 af Piraeus Bank

2.3.   STØTTEFORANSTALTNINGER

2.3.1.   Støtteforanstaltninger til fordel for banken i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)

| (83) | Banken modtog flere former for støtte under den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. |
| --- | --- |

(83)

Banken modtog flere former for støtte under den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.

2.3.1.1.   Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)

| (84) | Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. I 2010 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsobligationer sig til 1 024 mio. EUR (43). |
| --- | --- |

(84)

Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. I 2010 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsobligationer sig til 1 024 mio. EUR (43).

| (85) | I omstruktureringsplanen for banken fremsendt af de græske myndigheder til Kommissionen den 25. juni 2014 anmodede de græske myndigheder om tilladelse til at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån til banken i henhold til støtteordningen i omstruktureringsperioden, hvis der blev behov for en sådan støtte, selv om det ikke forventes at ske. |
| --- | --- |

(85)

I omstruktureringsplanen for banken fremsendt af de græske myndigheder til Kommissionen den 25. juni 2014 anmodede de græske myndigheder om tilladelse til at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån til banken i henhold til støtteordningen i omstruktureringsperioden, hvis der blev behov for en sådan støtte, selv om det ikke forventes at ske.

2.3.1.2.   Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)

| (86) | I maj 2009 og december 2011 modtog banken fra Grækenland under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning en kapitaltilførsel på henholdsvis 370 mio. EUR og 380 mio. EUR, i alt 750 mio. EUR (foranstaltning A), svarende til ca. 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (»RVA«) (44) på daværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(86)

I maj 2009 og december 2011 modtog banken fra Grækenland under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning en kapitaltilførsel på henholdsvis 370 mio. EUR og 380 mio. EUR, i alt 750 mio. EUR (foranstaltning A), svarende til ca. 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (»RVA«) (44) på daværende tidspunkt.

| (87) | Rekapitaliseringen skete via præferenceaktier tegnet af Grækenland med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år. |
| --- | --- |

(87)

Rekapitaliseringen skete via præferenceaktier tegnet af Grækenland med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år.

| (88) | Banken indløste præferenceaktierne den 22. maj 2014 som angivet i betragtning 52. |
| --- | --- |

(88)

Banken indløste præferenceaktierne den 22. maj 2014 som angivet i betragtning 52.

2.3.2.   Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)

| (89) | ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der gør det muligt for en solvent finansiel institution, som har midlertidige likviditetsproblemer, at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan operation udgør en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som en sådant finansiel institution betaler for ELA, er [...] (45) basispoint højere end den rente, den betaler for almindelig centralbankrefinansiering. |
| --- | --- |

(89)

ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der gør det muligt for en solvent finansiel institution, som har midlertidige likviditetsproblemer, at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan operation udgør en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som en sådant finansiel institution betaler for ELA, er [...] (45) basispoint højere end den rente, den betaler for almindelig centralbankrefinansiering.

| (90) | Den græske centralbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske centralbank (46). Grækenland udstedte en statsgaranti til den græske centralbank for den samlede likviditetsstøtte i en nødsituation, som centralbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske centralbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på [...] basispoint. |
| --- | --- |

(90)

Den græske centralbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske centralbank (46). Grækenland udstedte en statsgaranti til den græske centralbank for den samlede likviditetsstøtte i en nødsituation, som centralbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske centralbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på [...] basispoint.

| (91) | Pr. 31. december 2011 havde banken fået 11,64 mia. EUR i statsgaranteret ELA, mens beløbet pr. 31. december 2012 var 31,4 mia. EUR i statsgaranteret ELA (47). Efter et markant fald i 2013 havde banken kun fået 750 mio. EUR i statsgaranteret ELA ved udgangen af året. |
| --- | --- |

(91)

Pr. 31. december 2011 havde banken fået 11,64 mia. EUR i statsgaranteret ELA, mens beløbet pr. 31. december 2012 var 31,4 mia. EUR i statsgaranteret ELA (47). Efter et markant fald i 2013 havde banken kun fået 750 mio. EUR i statsgaranteret ELA ved udgangen af året.

2.3.3.   Støtteforanstaltninger til fordel for banken gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)

| (92) | Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalstøtteforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.

  Tabel 8


  Støtteforanstaltninger til fordel for banken gennem stabilitetsfonden | Første midlertidige rekapitalisering — maj 2012
  (mio. EUR) | Anden midlertidige rekapitalisering — dec. 2012
  (mio. EUR) | Tilsagnserklæring — dec. 2012
  (mio. EUR) | Deltagelse i rekapitalisering i maj 2013
  (mio. EUR) (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foranstaltning | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Beløb
  (mio. EUR) | 4 700 | 1 553 | 1 082 | 5 891 |

(92)

Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalstøtteforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.

Tabel 8

Støtteforanstaltninger til fordel for banken gennem stabilitetsfonden

Første midlertidige rekapitalisering — maj 2012

(mio. EUR)

Anden midlertidige rekapitalisering — dec. 2012

(mio. EUR)

Tilsagnserklæring — dec. 2012

(mio. EUR)

Deltagelse i rekapitalisering i maj 2013

(mio. EUR) (48)

Foranstaltning

B1

B2

B3

B4

Beløb

(mio. EUR)

4 700

1 553

1 082

5 891

2.3.3.1.   Første midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1)

| (93) | Betragtning 14-33 i Piraeus-indledningsafgørelsen indeholder en detaljeret beskrivelse af den første midlertidige rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit. |
| --- | --- |

(93)

Betragtning 14-33 i Piraeus-indledningsafgørelsen indeholder en detaljeret beskrivelse af den første midlertidige rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.

| (94) | Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital med et beløb på op til 5 mia. EUR. |
| --- | --- |

(94)

Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital med et beløb på op til 5 mia. EUR.

| (95) | I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 4,7 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken i maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om midlertidige rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden (»lov om stabilitetsfonden«). Kommissionen fastslog følgende i betragtning 53 i Piraeus-indledningsafgørelsen: »Med den midlertidige rekapitalisering, der blev gennemført den 28. maj 2012, blev forpligtelsen i henhold til tilsagnserklæringen opfyldt, og der er dermed tale om en fortsættelse af samme støtte.« De to beløb i tilsagnserklæringen og i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering blev beregnet af den græske centralbank for at sikre, at banken havde en samlet kapitelprocent på 8 % pr. 31. december 2011, datoen for bogføring af den midlertidige rekapitalisering med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3, dækkede foranstaltning B1 kun en del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at den midlertidige rekapitalisering kun skulle sikre bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted. |
| --- | --- |

(95)

I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 4,7 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken i maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om midlertidige rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden (»lov om stabilitetsfonden«). Kommissionen fastslog følgende i betragtning 53 i Piraeus-indledningsafgørelsen: »Med den midlertidige rekapitalisering, der blev gennemført den 28. maj 2012, blev forpligtelsen i henhold til tilsagnserklæringen opfyldt, og der er dermed tale om en fortsættelse af samme støtte.« De to beløb i tilsagnserklæringen og i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering blev beregnet af den græske centralbank for at sikre, at banken havde en samlet kapitelprocent på 8 % pr. 31. december 2011, datoen for bogføring af den midlertidige rekapitalisering med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3, dækkede foranstaltning B1 kun en del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at den midlertidige rekapitalisering kun skulle sikre bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.

| (96) | For perioden mellem datoen for den første midlertidige rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første midlertidige rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at eventuelle kuponbetalinger og påløbne renter på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (49). |
| --- | --- |

(96)

For perioden mellem datoen for den første midlertidige rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første midlertidige rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at eventuelle kuponbetalinger og påløbne renter på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (49).

2.3.3.2.   Den anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B2)

| (97) | Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen ned under de minimumskapitalkrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB. |
| --- | --- |

(97)

Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen ned under de minimumskapitalkrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.

| (98) | Derfor blev det nødvendigt med endnu en midlertidig rekapitalisering. Den 20. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken. |
| --- | --- |

(98)

Derfor blev det nødvendigt med endnu en midlertidig rekapitalisering. Den 20. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.

2.3.3.3.   Tilsagnserklæringen af 20. december 2012 (foranstaltning B3)

| (99) | Ud over den anden midlertidige rekapitalisering afgav stabilitetsfonden den 20. december 2012 en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3). |
| --- | --- |

(99)

Ud over den anden midlertidige rekapitalisering afgav stabilitetsfonden den 20. december 2012 en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3).

| (100) | Summen af de to midlertidige rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det yderligere beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (7 335 mio. EUR (50)). |
| --- | --- |

(100)

Summen af de to midlertidige rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det yderligere beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (7 335 mio. EUR (50)).

2.3.3.4.   Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4) og delvis tilbagebetaling af foranstaltning B1 og B2

| (101) | Den 23. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital på 8 429 mio. EUR (51). Dette beløb blev beregnet som summen af:






  i) | 7 335 mio. EUR til dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten, hvoraf stabilitetsfonden tegnede aktier for 5 891 mio. EUR (foranstaltning B4) og private investorer tegnede aktier for 1 444 mio. EUR |
| --- | --- | --- |

(101)

Den 23. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital på 8 429 mio. EUR (51). Dette beløb blev beregnet som summen af:

i)

7 335 mio. EUR til dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten, hvoraf stabilitetsfonden tegnede aktier for 5 891 mio. EUR (foranstaltning B4) og private investorer tegnede aktier for 1 444 mio. EUR

| ii) | 570 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af de lovbestemte kapitalkrav i forbindelse med overtagelsen af ATE Bank i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet i juli 2012 — en foranstaltning, der blev vurderet af Kommissionen i ATE-afviklingsafgørelsen, hvor den konkluderede, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte til banken |
| --- | --- |

ii)

570 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af de lovbestemte kapitalkrav i forbindelse med overtagelsen af ATE Bank i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet i juli 2012 — en foranstaltning, der blev vurderet af Kommissionen i ATE-afviklingsafgørelsen, hvor den konkluderede, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte til banken

| iii) | 524 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter — denne del af kapitalforhøjelsen udgør foranstaltning C (52). |
| --- | --- |

iii)

524 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter — denne del af kapitalforhøjelsen udgør foranstaltning C (52).

| (102) | Kursen på nye aktier blev fastsat til 1,70 EUR pr. aktie, hvilket svarer til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for kursfastsættelsen. |
| --- | --- |

(102)

Kursen på nye aktier blev fastsat til 1,70 EUR pr. aktie, hvilket svarer til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for kursfastsættelsen.

| (103) | Den 3. juni 2013 meddelte bankens bestyrelse udstedelsen af 3 888 268 914 nye aktier med en nominel værdi på 0,30 EUR til kurs 1,70 EUR pr. aktie (53). Den 28. juni 2013 (54) meddelte banken, at bestyrelsen havde godkendt fuld betaling af den samlede aktiekapitalforhøjelse på 8 429 mio. EUR, inklusive præmiebeløb. |
| --- | --- |

(103)

Den 3. juni 2013 meddelte bankens bestyrelse udstedelsen af 3 888 268 914 nye aktier med en nominel værdi på 0,30 EUR til kurs 1,70 EUR pr. aktie (53). Den 28. juni 2013 (54) meddelte banken, at bestyrelsen havde godkendt fuld betaling af den samlede aktiekapitalforhøjelse på 8 429 mio. EUR, inklusive præmiebeløb.

| (104) | Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse beløb sig til 1 444 mio. EUR (55). Dette beløb omfatter BCP's deltagelse som angivet i betragtning 80. |
| --- | --- |

(104)

Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse beløb sig til 1 444 mio. EUR (55). Dette beløb omfatter BCP's deltagelse som angivet i betragtning 80.

| (105) | Stabilitetsfondens deltagelse i aktiekapitalforhøjelsen beløb sig således til 6 985 mio. EUR. |
| --- | --- |

(105)

Stabilitetsfondens deltagelse i aktiekapitalforhøjelsen beløb sig således til 6 985 mio. EUR.

| (106) | Straks efter rekapitaliseringen i foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 81 % (56). Stabilitetsfonden udstedte warrants og tildelte private investorer en warrant pr. tegnet aktie uden modydelse (57). Den enkelte warrant giver ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Den første dato for udnyttelse var den 2. januar 2014, og herefter kan de pågældende warrants udnyttes hver sjette måned indtil den 2. januar 2018. Udnyttelseskursen er tegningskursen på 1,70 EUR plus en årlig rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder) (58). |
| --- | --- |

(106)

Straks efter rekapitaliseringen i foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 81 % (56). Stabilitetsfonden udstedte warrants og tildelte private investorer en warrant pr. tegnet aktie uden modydelse (57). Den enkelte warrant giver ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Den første dato for udnyttelse var den 2. januar 2014, og herefter kan de pågældende warrants udnyttes hver sjette måned indtil den 2. januar 2018. Udnyttelseskursen er tegningskursen på 1,70 EUR plus en årlig rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder) (58).

| (107) | I henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en fortegningsemission. En sådan ændring skal desuden foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der kan ikke foretages ændringer i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret. |
| --- | --- |

(107)

I henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en fortegningsemission. En sådan ændring skal desuden foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der kan ikke foretages ændringer i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret.

2.3.4.   Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder (foranstaltning C)

2.3.4.1.   Støtteforanstaltninger til ATE

| (108) | Som nævnt i betragtning 58 havde ATE allerede på tidspunktet for ATE-omstruktureringsafgørelsen draget fordel af statsstøtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(108)

Som nævnt i betragtning 58 havde ATE allerede på tidspunktet for ATE-omstruktureringsafgørelsen draget fordel af statsstøtteforanstaltninger.

| (109) | I december 2011 indskød den græske stat 290 mio. EUR i ATE. |
| --- | --- |

(109)

I december 2011 indskød den græske stat 290 mio. EUR i ATE.

| (110) | Som anført i betragtning 62 og 63 involverede overdragelsen den 27. juli 2012 også yderligere statsstøtte. Stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at rekapitalisere banken med et beløb på op til 570 mio. EUR. |
| --- | --- |

(110)

Som anført i betragtning 62 og 63 involverede overdragelsen den 27. juli 2012 også yderligere statsstøtte. Stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at rekapitalisere banken med et beløb på op til 570 mio. EUR.

| (111) | Den samlede støtte ydet i forbindelse med P&A-proceduren beløber sig til 8 041 mio. EUR. |
| --- | --- |

(111)

Den samlede støtte ydet i forbindelse med P&A-proceduren beløber sig til 8 041 mio. EUR.

2.3.4.2.   Støtteforanstaltninger til de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter (foranstaltning C)

| (112) | Som allerede nævnt i betragtning 77 og 101 gav stabilitetsfonden på tidspunktet for overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter tilsagn om en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR til banken (foranstaltning C). Dette tilsagn blev gennemført i juni 2013 (59). |
| --- | --- |

(112)

Som allerede nævnt i betragtning 77 og 101 gav stabilitetsfonden på tidspunktet for overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter tilsagn om en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR til banken (foranstaltning C). Dette tilsagn blev gennemført i juni 2013 (59).

2.4.   OMSTRUKTURERINGSPLANEN

2.4.1.   Indenlandsk virksomhed

| (113) | Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. |
| --- | --- |

(113)

Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland.

| (114) | Den højeste prioritet er at sikre bankens græske bankvirksomheds overlevelse og rentabilitet. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur. |
| --- | --- |

(114)

Den højeste prioritet er at sikre bankens græske bankvirksomheds overlevelse og rentabilitet. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.

| (115) | Hvad angår driftseffektiviteten, har banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram. |
| --- | --- |

(115)

Hvad angår driftseffektiviteten, har banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram.

| (116) | Fra den 31. december 2011 til den 31. december 2013 reducerede banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland med i alt 322 filialer under hensyntagen til omstruktureringen af de opkøbte enheder efter overtagelsesdatoen. Banken har fastholdt tempoet i 2014, og [...] filialer er allerede blevet lukket i første halvår.

  Tabel 9


  Omstrukturering af det græske filialnet 2010- H1 2014










  Periode | 2011 | 2012 | 2013 | H1 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet antal filialer ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen | 360 | 918 | 1 316 | 1 037 |
| heraf Piraeus | (...) | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| Geniki | (...) | (...) |
| Cypriotiske filialer | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| I alt ved periodens udgang | 346 | 889 | 1 037 | 899 |
| Samlet antal lukninger af filialer i perioden | 14 | 29 | 279 | 138 |
| Kilde: | Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012. |

(116)

Fra den 31. december 2011 til den 31. december 2013 reducerede banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland med i alt 322 filialer under hensyntagen til omstruktureringen af de opkøbte enheder efter overtagelsesdatoen. Banken har fastholdt tempoet i 2014, og [...] filialer er allerede blevet lukket i første halvår.

Tabel 9

Omstrukturering af det græske filialnet 2010- H1 2014

Periode

2011

2012

2013

H1 2014

Samlet antal filialer ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen

360

918

1 316

1 037

heraf Piraeus

(...)

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

Geniki

(...)

(...)

Cypriotiske filialer

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

I alt ved periodens udgang

346

889

1 037

899

Samlet antal lukninger af filialer i perioden

14

29

279

138

Kilde:

Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012.

| (117) | Banken har ligeledes reduceret det samlede antal ansatte inden for sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland i perioden 2011-2013 med 2 519 ansatte. 2 114 benyttede sig af bankens frivillige fratrædelsesordning.

  Tabel 10


  Reduktion af antal ansatte i Grækenland i 2010 – 2013









  Periode | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet antal ansatte ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen | 6 370 | 12 616 | 18 628 |
| heraf Piraeus | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| Geniki | (...) | (...) |
| Cypriotiske filialer | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| I alt ved periodens udgang | 6 172 | 12 365 | 16 558 |
| Reduktion af antal ansatte | 198 | 251 | 2 070 |
| Kilde: | Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012. |

(117)

Banken har ligeledes reduceret det samlede antal ansatte inden for sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland i perioden 2011-2013 med 2 519 ansatte. 2 114 benyttede sig af bankens frivillige fratrædelsesordning.

Tabel 10

Reduktion af antal ansatte i Grækenland i 2010 – 2013

Periode

2011

2012

2013

Samlet antal ansatte ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen

6 370

12 616

18 628

heraf Piraeus

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

Geniki

(...)

(...)

Cypriotiske filialer

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

I alt ved periodens udgang

6 172

12 365

16 558

Reduktion af antal ansatte

198

251

2 070

Kilde:

Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012.

| (118) | Fra december 2013 til udgangen af 2017 planlægger banken en yderligere nedgang i Grækenland i antallet af ansatte (fra 16 558 til [...] ansatte) og i størrelsen af sit netværk (fra 1 037 til [...] filialer). (60) [...] |
| --- | --- |

(118)

Fra december 2013 til udgangen af 2017 planlægger banken en yderligere nedgang i Grækenland i antallet af ansatte (fra 16 558 til [...] ansatte) og i størrelsen af sit netværk (fra 1 037 til [...] filialer). (60) [...]

| (119) | Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for alle bankens græske aktiviteter med [...] % fra 1 394 mio. EUR proforma i 2013 (61) til [...] mio. EUR i 2017 (62). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske aktiviteter falde til under [...] % ved udløbet af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for alle bankens græske aktiviteter med [...] % fra 1 394 mio. EUR proforma i 2013 (61) til [...] mio. EUR i 2017 (62). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske aktiviteter falde til under [...] % ved udløbet af omstruktureringsperioden.

| (120) | Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil reducere sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån som følge af det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet forventes at falde i Grækenland (63). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindlån. Bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet vil ligeledes falde fra over 45 % af bankens samlede aktiver i 2012 til under [...] % i 2017 (64). |
| --- | --- |

(120)

Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil reducere sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån som følge af det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet forventes at falde i Grækenland (63). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindlån. Bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet vil ligeledes falde fra over 45 % af bankens samlede aktiver i 2012 til under [...] % i 2017 (64).

| (121) | Ifølge omstruktureringsplanen forventes banken også at styrke sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og indlån i Grækenland vil falde til [...] % i 2017 (fra 114 % i 2013 (65)), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret. |
| --- | --- |

(121)

Ifølge omstruktureringsplanen forventes banken også at styrke sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og indlån i Grækenland vil falde til [...] % i 2017 (fra 114 % i 2013 (65)), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret.

| (122) | En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån (»NPL«). Banken vil forbedre sine kreditprocedurer både for udstedelsen af lån (bedre sikkerhedsstillelse og nedsatte tærskler) og for håndteringen af nødlidende lån. Andelen af nødlidende lån vil nå op på næsten [...] % i [...] og derefter begynde at falde til en forventet andel på ca. [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (66). Risikoomkostningen (værdiforringede lån) vil falde fra tæt på 2 mia. EUR i 2013 til under [...] mio. EUR i 2018 (67). |
| --- | --- |

(122)

En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån (»NPL«). Banken vil forbedre sine kreditprocedurer både for udstedelsen af lån (bedre sikkerhedsstillelse og nedsatte tærskler) og for håndteringen af nødlidende lån. Andelen af nødlidende lån vil nå op på næsten [...] % i [...] og derefter begynde at falde til en forventet andel på ca. [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (66). Risikoomkostningen (værdiforringede lån) vil falde fra tæt på 2 mia. EUR i 2013 til under [...] mio. EUR i 2018 (67).

| (123) | Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentemarginalen og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra [...] og frem. Banken forventer, at dens fortjeneste vil overstige [...] mia. EUR i 2018 for de indenlandske aktiviteter. |
| --- | --- |

(123)

Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentemarginalen og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra [...] og frem. Banken forventer, at dens fortjeneste vil overstige [...] mia. EUR i 2018 for de indenlandske aktiviteter.

2.4.2.   International bankvirksomhed

| (124) | For at øge rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter er banken allerede begyndt at gennemføre et omfattende omkostningsbesparelsesprogram i det internationale netværk. Mellem udgangen af 2011 og marts 2014 faldt antallet af ansatte med 10 % fra 6 634 til 5 948 og antallet af filialer med 18 % fra 499 til 410 (68). Den internationale porteføljes struktur er ligeledes blevet forenklet for at reducere omkostningsgrundlaget (69). |
| --- | --- |

(124)

For at øge rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter er banken allerede begyndt at gennemføre et omfattende omkostningsbesparelsesprogram i det internationale netværk. Mellem udgangen af 2011 og marts 2014 faldt antallet af ansatte med 10 % fra 6 634 til 5 948 og antallet af filialer med 18 % fra 499 til 410 (68). Den internationale porteføljes struktur er ligeledes blevet forenklet for at reducere omkostningsgrundlaget (69).

| (125) | Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for fortsat at beskytte bankens kapitalstilling. |
| --- | --- |

(125)

Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for fortsat at beskytte bankens kapitalstilling.

| (126) | Banken solgte sit amerikanske datterselskab med aktiver til en værdi af ca. 0,7 mia. EUR (13 filialer og 158 ansatte), i september 2012. |
| --- | --- |

(126)

Banken solgte sit amerikanske datterselskab med aktiver til en værdi af ca. 0,7 mia. EUR (13 filialer og 158 ansatte), i september 2012.

| (127) | Banken vil reducere sin eksponering for udenlandske aktiver til [...] mia. EUR ved udgangen af juni 2018. Dette tal er en reduktion på [...] % (70) i forhold til udgangen af 2012 (71). |
| --- | --- |

(127)

Banken vil reducere sin eksponering for udenlandske aktiver til [...] mia. EUR ved udgangen af juni 2018. Dette tal er en reduktion på [...] % (70) i forhold til udgangen af 2012 (71).

| (128) | Reduktionen af de udenlandske aktiver bliver lidt mindre – [...] mia. EUR — hvis [...] (72). I dette tilfælde vil den samlede reduktion af udenlandske aktiver beløbe sig til [...] % i forhold til udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(128)

Reduktionen af de udenlandske aktiver bliver lidt mindre – [...] mia. EUR — hvis [...] (72). I dette tilfælde vil den samlede reduktion af udenlandske aktiver beløbe sig til [...] % i forhold til udgangen af 2012.

| (129) | I stedet for at overholde ovennævnte loft over samlede aktiver ved udgangen af juni 2018 kan banken imidlertid beslutte af afhænde [...] (73). I dette tilfælde vil de tilbageværende aktiviteter ikke udgøre mere end [...] % af bankens samlede udenlandske aktiver ved udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(129)

I stedet for at overholde ovennævnte loft over samlede aktiver ved udgangen af juni 2018 kan banken imidlertid beslutte af afhænde [...] (73). I dette tilfælde vil de tilbageværende aktiviteter ikke udgøre mere end [...] % af bankens samlede udenlandske aktiver ved udgangen af 2012.

| (130) | Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber. |
| --- | --- |

(130)

Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber.

2.4.3.   Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer

| (131) | Banken rejste en betydelig kapital på markedet og reducerede dermed sit behov for statsstøtte. |
| --- | --- |

(131)

Banken rejste en betydelig kapital på markedet og reducerede dermed sit behov for statsstøtte.

| (132) | For det første rejste banken privat kapital i 2011 gennem en fortegningsemission på 807 mio. EUR (74). Som nævnt i betragtning 104 har banken ligeledes fået tilført kapital fra private investorer i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. De eksisterende aktionærer blev ligeledes kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen i foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 81 % af bankens aktier efter rekapitaliseringen i foråret 2013 og nye aktionærer 17 %, hvilket kun efterlod 2 % til de eksisterende aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. |
| --- | --- |

(132)

For det første rejste banken privat kapital i 2011 gennem en fortegningsemission på 807 mio. EUR (74). Som nævnt i betragtning 104 har banken ligeledes fået tilført kapital fra private investorer i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. De eksisterende aktionærer blev ligeledes kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen i foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 81 % af bankens aktier efter rekapitaliseringen i foråret 2013 og nye aktionærer 17 %, hvilket kun efterlod 2 % til de eksisterende aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.

| (133) | Banken rejste 1 750 mio. EUR på kapitalmarkedet i april 2014 for at dække sit yderligere kapitalbehov og indløse præferenceaktierne ejet af Grækenland. De nye aktier blev udstedt til kurs 1,7 EUR, dvs. den kurs, som stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen i foråret 2013. |
| --- | --- |

(133)

Banken rejste 1 750 mio. EUR på kapitalmarkedet i april 2014 for at dække sit yderligere kapitalbehov og indløse præferenceaktierne ejet af Grækenland. De nye aktier blev udstedt til kurs 1,7 EUR, dvs. den kurs, som stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen i foråret 2013.

| (134) | Banken rejste desuden kapital ved at tilbagekøbe sine egne hybridinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter til en lavere kurs end den nominelle værdi. I marts 2012 tilbød banken at købe en række hybridinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter tilbage. Prisen, der blev beregnet på grundlag af markedsværdien inklusive en præmie på højst 10 procentpoint, blev fastsat til 37 % af den nominelle værdi af hybridinstrumenterne og til 50 % af den nominelle værdi af de supplerende kapitalinstrumenter. De respektive deltagelsesfrekvenser var 52,8 % og 18,2 %. I maj 2013 iværksatte banken yderligere passivstyringstiltag med henblik på tilbagekøb af udestående værdipapirer til en værdi af 321 mio. EUR. Deltagelsesfrekvensen lå på 20 %. Disse successive tilbagekøb resulterede i en samlet kapitalforhøjelse på ca. 120 mio. EUR (75). |
| --- | --- |

(134)

Banken rejste desuden kapital ved at tilbagekøbe sine egne hybridinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter til en lavere kurs end den nominelle værdi. I marts 2012 tilbød banken at købe en række hybridinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter tilbage. Prisen, der blev beregnet på grundlag af markedsværdien inklusive en præmie på højst 10 procentpoint, blev fastsat til 37 % af den nominelle værdi af hybridinstrumenterne og til 50 % af den nominelle værdi af de supplerende kapitalinstrumenter. De respektive deltagelsesfrekvenser var 52,8 % og 18,2 %. I maj 2013 iværksatte banken yderligere passivstyringstiltag med henblik på tilbagekøb af udestående værdipapirer til en værdi af 321 mio. EUR. Deltagelsesfrekvensen lå på 20 %. Disse successive tilbagekøb resulterede i en samlet kapitalforhøjelse på ca. 120 mio. EUR (75).

2.5.   DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN

| (135) | Den 25. juni 2014 gav Grækenland tilsagn om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre omstruktureringsplanen forelagt samme dato, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit. |
| --- | --- |

(135)

Den 25. juni 2014 gav Grækenland tilsagn om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre omstruktureringsplanen forelagt samme dato, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.

| (136) | For det første har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og ansatte pr. 31. december 2017 samt de maksimale samlede omkostninger for de græske aktiviteter i 2017 (76). |
| --- | --- |

(136)

For det første har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og ansatte pr. 31. december 2017 samt de maksimale samlede omkostninger for de græske aktiviteter i 2017 (76).

| (137) | Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine indlånsomkostninger i Grækenland. Banken vil overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem dens nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (77). [...] |
| --- | --- |

(137)

Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine indlånsomkostninger i Grækenland. Banken vil overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem dens nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (77). [...]

| (138) | Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil nedgeare sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (78). Likviditets- og kapitalstøtten til disse datterselskaber er desuden strengt begrænset med hensyn til det nominelle beløb og kan kun ydes under særlige omstændigheder. |
| --- | --- |

(138)

Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil nedgeare sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (78). Likviditets- og kapitalstøtten til disse datterselskaber er desuden strengt begrænset med hensyn til det nominelle beløb og kan kun ydes under særlige omstændigheder.

| (139) | Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil afhænde en række værdipapirer. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (79). |
| --- | --- |

(139)

Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil afhænde en række værdipapirer. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (79).

| (140) | Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledelse (80). |
| --- | --- |

(140)

Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledelse (80).

| (141) | Grækenland har også lovet, at banken vil anvende en forsigtig kreditpolitik for at sikre, at beslutninger om udlån og omlægning af lån sigter mod at maksimere bankens levedygtighed og rentabilitet. Banken vil overholde høje standarder for overvågning af kreditrisikoen samt omlægning af lån (81). |
| --- | --- |

(141)

Grækenland har også lovet, at banken vil anvende en forsigtig kreditpolitik for at sikre, at beslutninger om udlån og omlægning af lån sigter mod at maksimere bankens levedygtighed og rentabilitet. Banken vil overholde høje standarder for overvågning af kreditrisikoen samt omlægning af lån (81).

| (142) | En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis, f.eks. ved udlån eller omlægning af lån til sine ansatte, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (82). |
| --- | --- |

(142)

En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis, f.eks. ved udlån eller omlægning af lån til sine ansatte, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (82).

| (143) | Endelig har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil overholde en række adfærdsmæssige restriktioner såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (83). |
| --- | --- |

(143)

Endelig har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil overholde en række adfærdsmæssige restriktioner såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (83).

| (144) | Disse tilsagn vil blive overvåget indtil den 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

(144)

Disse tilsagn vil blive overvåget indtil den 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.

| (145) | I planen fremsendt den 25. juni 2014 angav Grækenland udtrykkeligt, at den ville anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af banken eller en statslig enhed, herunder stabilitetsfonden (84). |
| --- | --- |

(145)

I planen fremsendt den 25. juni 2014 angav Grækenland udtrykkeligt, at den ville anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af banken eller en statslig enhed, herunder stabilitetsfonden (84).

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING

| (146) | Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (85) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden, nødvendigheden og proportionaliteten af stabilitetsfondens første midlertidige rekapitalisering af banken (foranstaltning B1). |
| --- | --- |

(146)

Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (85) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden, nødvendigheden og proportionaliteten af stabilitetsfondens første midlertidige rekapitalisering af banken (foranstaltning B1).

| (147) | Med hensyn til spørgsmålet om hvorvidt foranstaltningen er hensigtsmæssig, udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode, tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (86). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken fremover, når den første midlertidige rekapitalisering blev afløst af en permanent rekapitalisering (87), idet banken enten kunne komme til at høre under staten eller blive overtaget af de private minoritetsaktionærer med høj gearing. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, anførte Kommissionen, at det i begge tilfælde skulle sikres, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke blev forringet. |
| --- | --- |

(147)

Med hensyn til spørgsmålet om hvorvidt foranstaltningen er hensigtsmæssig, udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode, tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (86). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken fremover, når den første midlertidige rekapitalisering blev afløst af en permanent rekapitalisering (87), idet banken enten kunne komme til at høre under staten eller blive overtaget af de private minoritetsaktionærer med høj gearing. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, anførte Kommissionen, at det i begge tilfælde skulle sikres, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke blev forringet.

| (148) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, udtrykte Kommissionen i betragtning 70 i Piraeus-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden. Eftersom den midlertidige rekapitaliserings varighed var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og i overensstemmelse med forrentnings- og byrdefordelingsprincipperne i henhold til statsstøttereglerne. Da vilkårene for omlægning af den første midlertidige rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på det tidspunkt, da Piraeus-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem. |
| --- | --- |

(148)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, udtrykte Kommissionen i betragtning 70 i Piraeus-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden. Eftersom den midlertidige rekapitaliserings varighed var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og i overensstemmelse med forrentnings- og byrdefordelingsprincipperne i henhold til statsstøttereglerne. Da vilkårene for omlægning af den første midlertidige rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på det tidspunkt, da Piraeus-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.

| (149) | Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som anført i betragtning 76 i Piraeus-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 77 i Piraeus-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler, som kan forhindre stabilitetsfonden i at foretage en samordning mellem alle de fire største banker (nemlig banken, Eurobank, NBG og Alpha Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger, som kan forhindre dem i at udveksle kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken. |
| --- | --- |

(149)

Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som anført i betragtning 76 i Piraeus-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 77 i Piraeus-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler, som kan forhindre stabilitetsfonden i at foretage en samordning mellem alle de fire største banker (nemlig banken, Eurobank, NBG og Alpha Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger, som kan forhindre dem i at udveksle kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.

4.   BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING

4.1.   BEMÆRKNINGER FRA BANKEN

| (150) | Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Piraeus-indledningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(150)

Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Piraeus-indledningsafgørelsen.

| (151) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt støtten er hensigtsmæssig, bemærkede banken, at gældskrisen i Grækenland og euroområdet har været uden fortilfælde. Kapitalforhøjelsen i maj 2009 svarende til 1,0 % af bankens risikovægtede aktiver var et direkte svar på den ekstraordinære turbulens på de globale finansmarkeder. Ved udgangen af 2011 svarede Grækenlands yderligere kapitaltilførsel på 380 mio. EUR til dækning af det forventede kapitalunderskud som følge af den stadig dybere recession til 1,1 % af bankens risikovægtede aktiver på daværende tidspunkt. Stabilitetsfondens kapitalisering af banken på 4,7 mia. EUR var den første del af rekapitaliseringen til dækning af kapitalunderskuddet som følge af PSI, Blockrocks (88) vurdering af udlånsporteføljerne og den stadig dybere recession. |
| --- | --- |

(151)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt støtten er hensigtsmæssig, bemærkede banken, at gældskrisen i Grækenland og euroområdet har været uden fortilfælde. Kapitalforhøjelsen i maj 2009 svarende til 1,0 % af bankens risikovægtede aktiver var et direkte svar på den ekstraordinære turbulens på de globale finansmarkeder. Ved udgangen af 2011 svarede Grækenlands yderligere kapitaltilførsel på 380 mio. EUR til dækning af det forventede kapitalunderskud som følge af den stadig dybere recession til 1,1 % af bankens risikovægtede aktiver på daværende tidspunkt. Stabilitetsfondens kapitalisering af banken på 4,7 mia. EUR var den første del af rekapitaliseringen til dækning af kapitalunderskuddet som følge af PSI, Blockrocks (88) vurdering af udlånsporteføljerne og den stadig dybere recession.

| (152) | Banken mente ligeledes, at Grækenlands og stabilitetsfondens udpegning af henholdsvis en og to medlemmer til bankens bestyrelse som deres repræsentanter og af et medlem af stabilitetsfonden som medlem af bankens bestyrelses risikoudvalg sammen med andre sikrede, at den ikke kunne tage for store risici. |
| --- | --- |

(152)

Banken mente ligeledes, at Grækenlands og stabilitetsfondens udpegning af henholdsvis en og to medlemmer til bankens bestyrelse som deres repræsentanter og af et medlem af stabilitetsfonden som medlem af bankens bestyrelses risikoudvalg sammen med andre sikrede, at den ikke kunne tage for store risici.

| (153) | Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede banken, at de græske myndigheder og EU, IMF og ECB havde besluttet, at rekapitaliseringen skulle have form af en midlertidig finansiering, og at den midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR næsten opvejede PSI-effekten. Med hensyn til omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til permanent kapital efter den lange periode uden en regering i Grækenland i andet kvartal 2012 vil der uundgåeligt ske en udvanding af de eksisterende aktionærer og blive indgået en aftale om en tilstrækkelig forrentning (afhængigt af vilkårene og de anvendte instrumenter). |
| --- | --- |

(153)

Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede banken, at de græske myndigheder og EU, IMF og ECB havde besluttet, at rekapitaliseringen skulle have form af en midlertidig finansiering, og at den midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR næsten opvejede PSI-effekten. Med hensyn til omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til permanent kapital efter den lange periode uden en regering i Grækenland i andet kvartal 2012 vil der uundgåeligt ske en udvanding af de eksisterende aktionærer og blive indgået en aftale om en tilstrækkelig forrentning (afhængigt af vilkårene og de anvendte instrumenter).

| (154) | Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet bemærkede banken, at den siden 2009 havde tilpasset sin udlånspraksis gennem en stramning af kreditkriterierne, fremskyndelse af tilbagebetalingerne og reduktion af kreditgrænserne. Fra første kvartal 2009 var alle anmodninger om udbetalinger over et bestemt beløb blev gennemset og godkendt af vicedirektøren og direktøren for Group Credit. Banken vil ikke ændre sin nuværende forretningspraksis som fastlagt i forretningsplanen forelagt den græske centralbank og ikke underminere den nuværende udlånspraksis. Disse standarder var nogle af de strengeste i sektoren, hvilket de meget fine resultater, som banken havde opnået i Blackrock Solutions' diagnostiske undersøgelse, også vidner om. Grækenlands og stabilitetsfondens repræsentation i bankens bestyrelse vil sikre, at disse hensigter opfyldes. |
| --- | --- |

(154)

Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet bemærkede banken, at den siden 2009 havde tilpasset sin udlånspraksis gennem en stramning af kreditkriterierne, fremskyndelse af tilbagebetalingerne og reduktion af kreditgrænserne. Fra første kvartal 2009 var alle anmodninger om udbetalinger over et bestemt beløb blev gennemset og godkendt af vicedirektøren og direktøren for Group Credit. Banken vil ikke ændre sin nuværende forretningspraksis som fastlagt i forretningsplanen forelagt den græske centralbank og ikke underminere den nuværende udlånspraksis. Disse standarder var nogle af de strengeste i sektoren, hvilket de meget fine resultater, som banken havde opnået i Blackrock Solutions' diagnostiske undersøgelse, også vidner om. Grækenlands og stabilitetsfondens repræsentation i bankens bestyrelse vil sikre, at disse hensigter opfyldes.

| (155) | Med hensyn til Kommissionens forslag om udpegning af en tilsynsførende administrator mente banken, at en række tredjeparter såsom den græske centralbank, eksterne revisorer, Grækenlands repræsentant og stabilitetsfondens repræsentanter allerede foretog en tæt overvågning. |
| --- | --- |

(155)

Med hensyn til Kommissionens forslag om udpegning af en tilsynsførende administrator mente banken, at en række tredjeparter såsom den græske centralbank, eksterne revisorer, Grækenlands repræsentant og stabilitetsfondens repræsentanter allerede foretog en tæt overvågning.

4.2.   BEMÆRKNINGER FRA EN ANDEN GRÆSK BANK

| (156) | Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Piraeus-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og den gjorde ikke indsigelse mod rekapitaliseringen af banken. |
| --- | --- |

(156)

Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Piraeus-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og den gjorde ikke indsigelse mod rekapitaliseringen af banken.

| (157) | Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering — for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling — blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der udøvede virksomhed i Grækenland. |
| --- | --- |

(157)

Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering — for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling — blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der udøvede virksomhed i Grækenland.

5.   BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING

| (158) | Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske centralbank og stabilitetsfonden. |
| --- | --- |

(158)

Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske centralbank og stabilitetsfonden.

5.1.   BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE CENTRALBANK

| (159) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, bemærkede den græske centralbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 10 % inden juni 2012 og en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første midlertidige rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført gennem forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital. |
| --- | --- |

(159)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, bemærkede den græske centralbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 10 % inden juni 2012 og en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første midlertidige rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført gennem forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.

| (160) | Den græske centralbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langsigtede omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske centralbank. Den græske centralbank bemærkede, at den løbende vurderer reglerne for selskabsledelse, tilstrækkeligheden af den enkelte banks ledelse og risikoprofilen for at sikre, at der ikke tages for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker. |
| --- | --- |

(160)

Den græske centralbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langsigtede omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske centralbank. Den græske centralbank bemærkede, at den løbende vurderer reglerne for selskabsledelse, tilstrækkeligheden af den enkelte banks ledelse og risikoprofilen for at sikre, at der ikke tages for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.

| (161) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, bemærkede den græske centralbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de daværende minimumskapitalkrav (8 %) blev opfyldt. Den anførte også, at den lange periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne. |
| --- | --- |

(161)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, bemærkede den græske centralbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de daværende minimumskapitalkrav (8 %) blev opfyldt. Den anførte også, at den lange periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.

| (162) | Med hensyn til den første midlertidige rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske centralbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret, da suspensionen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, f.eks. hvis omstruktureringsplanen i væsentlig grad ikke blev overholdt. Den græske centralbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder hverken skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet risiciene, eller kommercielt aggressive handlinger. |
| --- | --- |

(162)

Med hensyn til den første midlertidige rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske centralbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret, da suspensionen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, f.eks. hvis omstruktureringsplanen i væsentlig grad ikke blev overholdt. Den græske centralbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder hverken skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet risiciene, eller kommercielt aggressive handlinger.

5.2.   STABILITETSFONDENS BEMÆRKNINGER

| (163) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke betragtes som offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke vil blive kontrolleret af staten, når de er blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur. |
| --- | --- |

(163)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke betragtes som offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke vil blive kontrolleret af staten, når de er blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.

| (164) | Vedrørende stabilitetsfondens intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og låntagernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier. |
| --- | --- |

(164)

Vedrørende stabilitetsfondens intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og låntagernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.

| (165) | Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer såsom i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) det forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(165)

Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer såsom i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) det forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.

| (166) | Stabilitetsfonden anførte, at der er truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltager i, ikke udveksler kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod informationsudveksling mellem repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om bankerne. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Endelig påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens ansatte var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om tavshedspligt med hensyn til fondens anliggender. |
| --- | --- |

(166)

Stabilitetsfonden anførte, at der er truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltager i, ikke udveksler kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod informationsudveksling mellem repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om bankerne. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Endelig påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens ansatte var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om tavshedspligt med hensyn til fondens anliggender.

6.   VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED OVERTAGELSE AF ATE OG DE TRE CYPRIOTISKE BANKERS GRÆSKE AKTIVITETER

6.1.   VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED ATE

| (167) | Kommissionen konkluderede i ATE-omstruktureringsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 58 og 108 i denne afgørelse udgør statsstøtte, og at de er forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen konkluderede i ATE-omstruktureringsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 58 og 108 i denne afgørelse udgør statsstøtte, og at de er forenelige med det indre marked.

| (168) | Kommissionen konkluderede i ATE-afviklingsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 109 og 110 i denne afgørelse udgør statsstøtte til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at støtten til ATE kun er forenelig med det indre marked, hvis integrationen af de overførte ATE-aktiviteter gennemføres som planlagt, og hvis bankens omstruktureringsplan, der omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet. Der redegøres for genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet i afsnit 7.6.2. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen konkluderede i ATE-afviklingsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 109 og 110 i denne afgørelse udgør statsstøtte til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at støtten til ATE kun er forenelig med det indre marked, hvis integrationen af de overførte ATE-aktiviteter gennemføres som planlagt, og hvis bankens omstruktureringsplan, der omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet. Der redegøres for genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet i afsnit 7.6.2.

| (169) | Kommissionen behøver således ikke at revurdere ovennævnte foranstaltninger og bekræfter, at de er forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen behøver således ikke at revurdere ovennævnte foranstaltninger og bekræfter, at de er forenelige med det indre marked.

6.2.   VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED DE TRE CYPRIOTISKE BANKERS GRÆSKE AKTIVITETER (FORANSTALTNING C)

6.2.1.   Forekomst af statsstøtte og støttebeløb

| (170) | Kommissionen skal fastslå forekomsten af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i forbindelse med foranstaltning C. I henhold til denne artikel er statsstøtte støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen skal fastslå forekomsten af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i forbindelse med foranstaltning C. I henhold til denne artikel er statsstøtte støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (171) | Der blev givet tilsagn om stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR i marts 2013 under udbudsproceduren vedrørende overtagelse af de overførte cypriotiske aktiviteter. Foranstaltningen blev derfor tildelt i marts 2013. Rekapitaliseringen fandt sted i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (89). |
| --- | --- |

(171)

Der blev givet tilsagn om stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR i marts 2013 under udbudsproceduren vedrørende overtagelse af de overførte cypriotiske aktiviteter. Foranstaltningen blev derfor tildelt i marts 2013. Rekapitaliseringen fandt sted i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (89).

| (172) | Rekapitaliseringen af banken blev gennemført af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland med henblik på støtte til banker, og støtten blev således ydet ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(172)

Rekapitaliseringen af banken blev gennemført af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland med henblik på støtte til banker, og støtten blev således ydet ved hjælp af statsmidler.

| (173) | Med hensyn til modtageren af statsstøtte var formålet med rekapitaliseringen som angivet i betragtning 72 at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Rekapitaliseringen ville desuden være tilgængelig for enhver græsk bank, der overtog de overførte cypriotiske aktiviteter. I bankens bud indgivet til stabilitetsfonden til godkendelse var der taget højde for stabilitetsfondens rekapitalisering. På daværende tidspunkt var de græske bankers kapitalstilling svag, og ingen af bankerne ville have overtaget de overførte cypriotiske aktiviteter ud tilsagn om en rekapitalisering. Selv om banken er den formelle modtager af kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden, mener Kommissionen således, at modtageren af statsstøtte er de overførte cypriotiske aktiviteter, da foranstaltningen gør det muligt at sælge dem til en græsk bank. Hvis banken ikke var blevet rekapitaliseret, var de ikke blevet overtaget af en græsk bank. Aktiviteterne ville fortsat indgå i koncerner med meget store vanskeligheder (både Cyprus Popular Bank og Bank of Cyprus var under afvikling på grund af deres store kapitalbehov), og de ville derfor sandsynligvis krakke eller i hvert fald blive ramt af en stor indlånsflugt. For så vidt angår forekomsten af en fordel, bemærker Kommissionen ligeledes, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. På daværende tidspunkt, hvor usikkerheden var stor, ville en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ikke have givet tilsagn om at indskyde et stort kapitalbeløb i banken i fremtiden uden at kende vilkårene for det fremtidige indskud (dvs. emissionskursen) på forhånd. |
| --- | --- |

(173)

Med hensyn til modtageren af statsstøtte var formålet med rekapitaliseringen som angivet i betragtning 72 at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Rekapitaliseringen ville desuden være tilgængelig for enhver græsk bank, der overtog de overførte cypriotiske aktiviteter. I bankens bud indgivet til stabilitetsfonden til godkendelse var der taget højde for stabilitetsfondens rekapitalisering. På daværende tidspunkt var de græske bankers kapitalstilling svag, og ingen af bankerne ville have overtaget de overførte cypriotiske aktiviteter ud tilsagn om en rekapitalisering. Selv om banken er den formelle modtager af kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden, mener Kommissionen således, at modtageren af statsstøtte er de overførte cypriotiske aktiviteter, da foranstaltningen gør det muligt at sælge dem til en græsk bank. Hvis banken ikke var blevet rekapitaliseret, var de ikke blevet overtaget af en græsk bank. Aktiviteterne ville fortsat indgå i koncerner med meget store vanskeligheder (både Cyprus Popular Bank og Bank of Cyprus var under afvikling på grund af deres store kapitalbehov), og de ville derfor sandsynligvis krakke eller i hvert fald blive ramt af en stor indlånsflugt. For så vidt angår forekomsten af en fordel, bemærker Kommissionen ligeledes, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. På daværende tidspunkt, hvor usikkerheden var stor, ville en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ikke have givet tilsagn om at indskyde et stort kapitalbeløb i banken i fremtiden uden at kende vilkårene for det fremtidige indskud (dvs. emissionskursen) på forhånd.

| (174) | Foranstaltningen er desuden umiddelbart selektiv, da den udelukkende finder anvendelse på de overførte cypriotiske aktiviteter (der hver især er et selskab) og ikke på andre selskaber. |
| --- | --- |

(174)

Foranstaltningen er desuden umiddelbart selektiv, da den udelukkende finder anvendelse på de overførte cypriotiske aktiviteter (der hver især er et selskab) og ikke på andre selskaber.

| (175) | Endelig konkurrerer de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de tre cypriotiske bankers græske filialer, med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som udøver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Redningen af disse aktiviteter fordrejer således konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(175)

Endelig konkurrerer de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de tre cypriotiske bankers græske filialer, med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som udøver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Redningen af disse aktiviteter fordrejer således konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (176) | Kommissionen konkluderer derfor, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen konkluderer derfor, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

Støttemodtageren

| (177) | Som allerede angivet i betragtning 173 anser Kommissionen de overførte cypriotiske aktiviteter for at være modtageren af stabilitetsfondens udbetaling af EFSF-obligationerne. |
| --- | --- |

(177)

Som allerede angivet i betragtning 173 anser Kommissionen de overførte cypriotiske aktiviteter for at være modtageren af stabilitetsfondens udbetaling af EFSF-obligationerne.

| (178) | Som angivet i betragtning 71 og 173 var det endvidere nødvendigt, at en anden bank overtog de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de græske filialer af de tre cypriotiske banker, af hensyn til den finansielle stabilitet, og primært fordi de tre cypriotiske banker stod i en meget vanskelig situation. Salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og spørgsmålet om, hvorvidt dette salg udgør statsstøtte til køberen, dvs. banken, skal vurderes på grundlag af afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank (90). |
| --- | --- |

(178)

Som angivet i betragtning 71 og 173 var det endvidere nødvendigt, at en anden bank overtog de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de græske filialer af de tre cypriotiske banker, af hensyn til den finansielle stabilitet, og primært fordi de tre cypriotiske banker stod i en meget vanskelig situation. Salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og spørgsmålet om, hvorvidt dette salg udgør statsstøtte til køberen, dvs. banken, skal vurderes på grundlag af afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank (90).

| (179) | I forbindelse med salget besluttede den græske centralbank sig til kun at kontakte de største nationale banker i Grækenland, og der blev kun afgivet ikkebindende bud af banken og to andre banker. Banken afgav som den eneste et gyldigt bindende bud. Selv om der kun blev rettet henvendelse til et begrænset antal købere, var udbudsproceduren stadig åben, da det ikke var rimeligt at forvente et formelt bud fra andre investorer. På daværende tidspunkt havde udenlandske banker i Grækenland rent faktisk afhændet eller var i gang med at afhænde deres græske aktiviteter (f.eks. Geniki, MBG og Emporiki Bank) på grund af den finansielle ustabilitet i det græske banksystem, der led store tab på lån på grund af den dybe og langvarige recession. De var med andre ord på vej ud af det græske marked og søgte ikke nye investeringsmuligheder i Grækenland. Det er desuden rimeligt at antage, at det kun var en investor, der hurtigt kunne stabilisere de overførte aktiviteter og gøre dem rentable — dvs. en stor bankkoncern — som ville være interesseret i disse aktiviteter. Endelig var det på grund af den meget korte frist for afslutning af salget — som følge af den finansielle krise, som de sælgende banker var ramt af — meget usandsynligt, at udenlandske banker eller andre typer investorer ville deltage i salgsproceduren, idet disse investorer normalt vil foretage en due diligence-undersøgelse af de udbudte aktiviteter inden afgivelse af et formelt bud. |
| --- | --- |

(179)

I forbindelse med salget besluttede den græske centralbank sig til kun at kontakte de største nationale banker i Grækenland, og der blev kun afgivet ikkebindende bud af banken og to andre banker. Banken afgav som den eneste et gyldigt bindende bud. Selv om der kun blev rettet henvendelse til et begrænset antal købere, var udbudsproceduren stadig åben, da det ikke var rimeligt at forvente et formelt bud fra andre investorer. På daværende tidspunkt havde udenlandske banker i Grækenland rent faktisk afhændet eller var i gang med at afhænde deres græske aktiviteter (f.eks. Geniki, MBG og Emporiki Bank) på grund af den finansielle ustabilitet i det græske banksystem, der led store tab på lån på grund af den dybe og langvarige recession. De var med andre ord på vej ud af det græske marked og søgte ikke nye investeringsmuligheder i Grækenland. Det er desuden rimeligt at antage, at det kun var en investor, der hurtigt kunne stabilisere de overførte aktiviteter og gøre dem rentable — dvs. en stor bankkoncern — som ville være interesseret i disse aktiviteter. Endelig var det på grund af den meget korte frist for afslutning af salget — som følge af den finansielle krise, som de sælgende banker var ramt af — meget usandsynligt, at udenlandske banker eller andre typer investorer ville deltage i salgsproceduren, idet disse investorer normalt vil foretage en due diligence-undersøgelse af de udbudte aktiviteter inden afgivelse af et formelt bud.

| (180) | Kommissionen konkluderer derfor, at salgsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter var markedsprisen, og at det kan udelukkes, at der skulle være tale om statsstøtte til køberen, dvs. banken. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen konkluderer derfor, at salgsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter var markedsprisen, og at det kan udelukkes, at der skulle være tale om statsstøtte til køberen, dvs. banken.

6.2.2.   Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed

| (181) | Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. |
| --- | --- |

(181)

Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.

| (182) | Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan afhjælpe en sådan forstyrrelse. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. Kommissionen mener fortsat, at betingelserne for godkendelse af statsstøtten efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt, fordi kapitalmarkederne på ny er kommet under pres. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (91) og bankmeddelelsen fra 2013 (92). |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan afhjælpe en sådan forstyrrelse. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. Kommissionen mener fortsat, at betingelserne for godkendelse af statsstøtten efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt, fordi kapitalmarkederne på ny er kommet under pres. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (91) og bankmeddelelsen fra 2013 (92).

| (183) | Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (93) anerkendt, at der foreligger en risiko for en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne er således traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(183)

Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (93) anerkendt, at der foreligger en risiko for en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne er således traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).

| (184) | Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(184)

Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.

| (185) | I overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier:






  a) | Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Det ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen. |
| --- | --- | --- |

(185)

I overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier:

a)

Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Det ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.

| b) | Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Den må derfor ikke overstige det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og skal ydes i den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen. |
| --- | --- |

b)

Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Den må derfor ikke overstige det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og skal ydes i den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.

| c) | Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal fuldt ud afvejes mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen. |
| --- | --- |

c)

Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal fuldt ud afvejes mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.

| (186) | Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(186)

Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.

| (187) | Rekapitaliseringsmeddelelsen indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud. |
| --- | --- |

(187)

Rekapitaliseringsmeddelelsen indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud.

| (188) | Endelig har Kommissionen i sin omstruktureringsmeddelelse redegjort for, hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 11. |
| --- | --- |

(188)

Endelig har Kommissionen i sin omstruktureringsmeddelelse redegjort for, hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 11.

6.2.3.   Støtteforanstaltning C's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen

6.2.3.1.   Hensigtsmæssighed

| (189) | Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed, dvs. stabilitetsfondens tilsagn om rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR, mener Kommissionen, at foranstaltningen er hensigtsmæssig, fordi den gjorde det muligt at sælge de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter til banken. |
| --- | --- |

(189)

Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed, dvs. stabilitetsfondens tilsagn om rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR, mener Kommissionen, at foranstaltningen er hensigtsmæssig, fordi den gjorde det muligt at sælge de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter til banken.

| (190) | Uden foranstaltningen ville ingen af de græske banker, herunder banken, have været villige til at overtage de overførte cypriotiske aktiviteter på et tidspunkt, hvor ingen bank uden for Grækenland var interesseret i at komme ind på markedet. Hvis de overførte cypriotiske aktiviteter ikke var blevet overtaget, ville disse aktiviteter, og navnlig de græske filialers indlån, have været i fare. Foranstaltningen sikrede derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte. |
| --- | --- |

(190)

Uden foranstaltningen ville ingen af de græske banker, herunder banken, have været villige til at overtage de overførte cypriotiske aktiviteter på et tidspunkt, hvor ingen bank uden for Grækenland var interesseret i at komme ind på markedet. Hvis de overførte cypriotiske aktiviteter ikke var blevet overtaget, ville disse aktiviteter, og navnlig de græske filialers indlån, have været i fare. Foranstaltningen sikrede derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte.

6.2.3.2.   Nødvendighed

| (191) | Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at en kapitaltilførsel f.eks. skal være begrænset til det nødvendige minimum for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(191)

Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at en kapitaltilførsel f.eks. skal være begrænset til det nødvendige minimum for at nå dette mål.

| (192) | På et tidspunkt, hvor det var meget vanskeligt for græske banker at finde kapital, dækkede foranstaltningen kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter, således at overtagelsen kunne gennemføres. |
| --- | --- |

(192)

På et tidspunkt, hvor det var meget vanskeligt for græske banker at finde kapital, dækkede foranstaltningen kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter, således at overtagelsen kunne gennemføres.

| (193) | Kommissionen bemærker på den positive side, at støtten blev ydet i form af en kapitaltilførsel som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, da stabilitetsfonden ikke ydede støtte til banken, men modtog ordinære aktier af samme værdi. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen bemærker på den positive side, at støtten blev ydet i form af en kapitaltilførsel som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, da stabilitetsfonden ikke ydede støtte til banken, men modtog ordinære aktier af samme værdi.

| (194) | Foranstaltningen er således nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed. |
| --- | --- |

(194)

Foranstaltningen er således nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed.

6.2.3.3.   Proportionalitet

| (195) | De støttede aktiviteter blev solgt efter de græske myndigheders iværksættelse af en udbudsprocedure. De overførte aktiviteter blev desuden hurtigt integreret i banken. I henhold til støttekriterierne skulle de støttede aktiviteter ophøre med at eksistere som selvstændige konkurrenter på markedet. |
| --- | --- |

(195)

De støttede aktiviteter blev solgt efter de græske myndigheders iværksættelse af en udbudsprocedure. De overførte aktiviteter blev desuden hurtigt integreret i banken. I henhold til støttekriterierne skulle de støttede aktiviteter ophøre med at eksistere som selvstændige konkurrenter på markedet.

| (196) | Støttebeløbet var desuden forholdsvis lille, da det svarer til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters samlede nettoudlån (eller ca. 3 % af deres risikovægtede aktiver) (94). |
| --- | --- |

(196)

Støttebeløbet var desuden forholdsvis lille, da det svarer til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters samlede nettoudlån (eller ca. 3 % af deres risikovægtede aktiver) (94).

| (197) | Kommissionen mener derfor, at foranstaltningen var udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen mener derfor, at foranstaltningen var udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger.

6.2.3.4.   Konklusion om foreneligheden med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen

| (198) | På grundlag af analysen i betragtning 189-197 konkluderes det, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR var hensigtsmæssig, nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed, udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(198)

På grundlag af analysen i betragtning 189-197 konkluderes det, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR var hensigtsmæssig, nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed, udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen.

6.2.4.   Støtteforanstaltningens forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen

| (199) | Som anført i betragtning 178 henhører salget af de overførte cypriotiske aktiviteter under afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank. I overensstemmelse med punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen skal kravene til rentabilitet, egetbidrag og begrænsning af konkurrencefordrejningerne overholdes i tilfælde af et salg af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut. |
| --- | --- |

(199)

Som anført i betragtning 178 henhører salget af de overførte cypriotiske aktiviteter under afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank. I overensstemmelse med punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen skal kravene til rentabilitet, egetbidrag og begrænsning af konkurrencefordrejningerne overholdes i tilfælde af et salg af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut.

6.2.4.1.   Langsigtet rentabilitet af de overførte cypriotiske aktiviteter gennem et salg

| (200) | Det præciseres i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette dens langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at overtage den nødlidende bank, og det kan hjælpe med til at genoprette tilliden på markedet. |
| --- | --- |

(200)

Det præciseres i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette dens langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at overtage den nødlidende bank, og det kan hjælpe med til at genoprette tilliden på markedet.

| (201) | Det er lykkedes banken at integrere de overførte cypriotiske aktiviteter. Som anført i afsnit 7.6 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at de overførte cypriotiske aktiviteter er blevet overdraget til banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(201)

Det er lykkedes banken at integrere de overførte cypriotiske aktiviteter. Som anført i afsnit 7.6 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at de overførte cypriotiske aktiviteter er blevet overdraget til banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet.

6.2.4.2.   Egetbidrag og byrdefordeling

| (202) | Med hensyn til aktionærerne i de tre cypriotiske bankers bidrag til omstruktureringsomkostningerne observerer Kommissionen, at de tre cypriotiske banker ikke solgte de overførte cypriotiske aktiviteter til bogført værdi, idet værdien blev justeret i overensstemmelse med PIMCO-rapporten. Selv efter justeringen overførte de tre cypriotiske banker flere aktiver end passiver til banken. Byrdefordelingen mellem aktionærerne var derfor tilstrækkelig, da værditabet på de overførte cypriotiske aktiviteter blev båret af sælgerne. |
| --- | --- |

(202)

Med hensyn til aktionærerne i de tre cypriotiske bankers bidrag til omstruktureringsomkostningerne observerer Kommissionen, at de tre cypriotiske banker ikke solgte de overførte cypriotiske aktiviteter til bogført værdi, idet værdien blev justeret i overensstemmelse med PIMCO-rapporten. Selv efter justeringen overførte de tre cypriotiske banker flere aktiver end passiver til banken. Byrdefordelingen mellem aktionærerne var derfor tilstrækkelig, da værditabet på de overførte cypriotiske aktiviteter blev båret af sælgerne.

6.2.4.3.   Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger

| (203) | Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes følgende i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen: »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan [...]. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.« |
| --- | --- |

(203)

Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes følgende i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen: »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan [...]. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«

| (204) | Som anført i betragtning 196 svarer støttebeløbet til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters risikovægtede aktiver. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet er forholdsvis lille, da det pågældende beløb gjorde det muligt at sælge de overførte cypriotiske aktiviteter og sikrede opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland som angivet i betragtning 190. |
| --- | --- |

(204)

Som anført i betragtning 196 svarer støttebeløbet til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters risikovægtede aktiver. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet er forholdsvis lille, da det pågældende beløb gjorde det muligt at sælge de overførte cypriotiske aktiviteter og sikrede opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland som angivet i betragtning 190.

| (205) | Efter salget af de cypriotiske aktiviteter ophørte de græske filialer med at eksistere som selvstændige konkurrenter, da de blev fuldt integreret i banken. |
| --- | --- |

(205)

Efter salget af de cypriotiske aktiviteter ophørte de græske filialer med at eksistere som selvstændige konkurrenter, da de blev fuldt integreret i banken.

| (206) | Kommissionen konkluderer, at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, da støttebeløbet til de cypriotiske aktiviteter er forholdsvis lille, og da filialerne ophører med at eksistere som selvstændige konkurrenter. |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen konkluderer, at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, da støttebeløbet til de cypriotiske aktiviteter er forholdsvis lille, og da filialerne ophører med at eksistere som selvstændige konkurrenter.

6.2.4.4.   Konklusion vedrørende foreneligheden med omstruktureringsmeddelelsen

| (207) | På grundlag af analysen i betragtning 199-206 konkluderes det, at salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og deres integration i banken sikrer deres langsigtede rentabilitet, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, jf. omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(207)

På grundlag af analysen i betragtning 199-206 konkluderes det, at salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og deres integration i banken sikrer deres langsigtede rentabilitet, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, jf. omstruktureringsmeddelelsen.

| (208) | Stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR skal derfor erklæres forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(208)

Stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR skal derfor erklæres forenelig med det indre marked.

7.   VURDERING AF STØTTEN TIL BANKEN

7.1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB

| (209) | Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte til banken efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte til banken efter traktatens artikel 107, stk. 1.

7.1.1.   Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning

7.1.1.1.   Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)

| (210) | Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (95), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. I 2011 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsgaranterede obligationer og statsobligationer sig til henholdsvis 9,9 mia. EUR og 1 024 mio. EUR (96). Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til den græske bankstøtteordning vil også udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(210)

Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (95), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. I 2011 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsgaranterede obligationer og statsobligationer sig til henholdsvis 9,9 mia. EUR og 1 024 mio. EUR (96). Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til den græske bankstøtteordning vil også udgøre statsstøtte.

7.1.1.2.   Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)

| (211) | Kommissionen har allerede i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning fastslået, at rekapitaliseringer ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen udgør statsstøtte. Banken har modtaget 750 mio. EUR i form af præferenceaktier, som repræsenterer 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (97). |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen har allerede i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning fastslået, at rekapitaliseringer ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen udgør statsstøtte. Banken har modtaget 750 mio. EUR i form af præferenceaktier, som repræsenterer 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (97).

7.1.2.   Forekomst af statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)

| (212) | Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder disse fire kumulative betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, kan det ikke konkluderes, at den statsgaranterede ELA ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder disse fire kumulative betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, kan det ikke konkluderes, at den statsgaranterede ELA ikke udgør statsstøtte.

| (213) | Den statsgaranterede ELA opfylder kravene i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen omfatter en statsgaranti til fordel for den græske centralbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og Eurosystemets regelmæssige markedsoperationer. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom den statsgaranterede ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Eftersom den statsgaranterede ELA giver banken mulighed for fortsat at operere på markedet og ikke misligholde sine forpligtelser og dermed blive nødt til at trække sig ud af markedet, fordrejer den konkurrencen. Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(213)

Den statsgaranterede ELA opfylder kravene i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen omfatter en statsgaranti til fordel for den græske centralbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og Eurosystemets regelmæssige markedsoperationer. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom den statsgaranterede ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Eftersom den statsgaranterede ELA giver banken mulighed for fortsat at operere på markedet og ikke misligholde sine forpligtelser og dermed blive nødt til at trække sig ud af markedet, fordrejer den konkurrencen. Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (214) | På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb er blevet ændret over tid. Pr. 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 31,4 mia. EUR. Efter et markant fald i 2013 beløb støtten sig kun til 750 mio. EUR ved udgangen af året. |
| --- | --- |

(214)

På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb er blevet ændret over tid. Pr. 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 31,4 mia. EUR. Efter et markant fald i 2013 beløb støtten sig kun til 750 mio. EUR ved udgangen af året.

7.1.3.   Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet gennem stabilitetsfonden

7.1.3.1.   Første midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1)

| (215) | I afsnit 5.1 i Piraeus-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første midlertidige rekapitalisering udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 4,7 mia. EUR. |
| --- | --- |

(215)

I afsnit 5.1 i Piraeus-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første midlertidige rekapitalisering udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 4,7 mia. EUR.

7.1.3.2.   Den anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B2)

| (216) | Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 65 i Piraeus-indledningsafgørelsen involverer statsmidler. |
| --- | --- |

(216)

Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 65 i Piraeus-indledningsafgørelsen involverer statsmidler.

| (217) | For så vidt angår forekomsten af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens kapitalprocent til et niveau, der gav den mulighed for fortsat at operere på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel ved hjælp af statsmidler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, er den i sagens natur selektiv. |
| --- | --- |

(217)

For så vidt angår forekomsten af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens kapitalprocent til et niveau, der gav den mulighed for fortsat at operere på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel ved hjælp af statsmidler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, er den i sagens natur selektiv.

| (218) | Bankens stilling blev styrket på grund af foranstaltning B2, idet banken fik stillet de nødvendige midler til rådighed til fortsat at kunne opfylde de kapitalkrav, og foranstaltningen førte således til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken er aktiv på bankmarkeder i andre medlemsstater, og finansieringsinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker foranstaltning B2 samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(218)

Bankens stilling blev styrket på grund af foranstaltning B2, idet banken fik stillet de nødvendige midler til rådighed til fortsat at kunne opfylde de kapitalkrav, og foranstaltningen førte således til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken er aktiv på bankmarkeder i andre medlemsstater, og finansieringsinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker foranstaltning B2 samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (219) | Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtte af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 553 mio. EUR. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtte af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 553 mio. EUR.

7.1.3.3.   Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)

| (220) | Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at indskyde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske centralbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Tilsagnserklæringen indebærer således bevilling af statsmidler. Det er nøje fastsat og afgrænset ved lov, på hvilke betingelser stabilitetsfonden kan yde støtte til finansieringsinstitutter. Brugen af disse statsmidler må derfor tilregnes staten. Stabilitetsfonden forpligtede sig til at indskyde op til 1 082 mio. EUR i yderligere kapital. |
| --- | --- |

(220)

Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at indskyde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske centralbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Tilsagnserklæringen indebærer således bevilling af statsmidler. Det er nøje fastsat og afgrænset ved lov, på hvilke betingelser stabilitetsfonden kan yde støtte til finansieringsinstitutter. Brugen af disse statsmidler må derfor tilregnes staten. Stabilitetsfonden forpligtede sig til at indskyde op til 1 082 mio. EUR i yderligere kapital.

| (221) | Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den betryggede indskyderne i, at banken ville kunne rejse den fulde nødvendige kapital, eftersom stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn gjorde det ligeledes nemmere at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne blev forsikret om, at stabilitetsfonden, hvis banken ikke kunne rejse den fulde kapital på markedet, ville tilvejebringe den resterende kapital. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig, før vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkederne. Denne fordel var selektiv, da den ikke blev givet til alle banker i Grækenland. |
| --- | --- |

(221)

Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den betryggede indskyderne i, at banken ville kunne rejse den fulde nødvendige kapital, eftersom stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn gjorde det ligeledes nemmere at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne blev forsikret om, at stabilitetsfonden, hvis banken ikke kunne rejse den fulde kapital på markedet, ville tilvejebringe den resterende kapital. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig, før vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkederne. Denne fordel var selektiv, da den ikke blev givet til alle banker i Grækenland.

| (222) | Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis også påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(222)

Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis også påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen.

| (223) | Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan. |
| --- | --- |

(223)

Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan.

7.1.3.4.   Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 med henblik på dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2013-stresstesten (foranstaltning B4)

| (224) | Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 med henblik på dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten (foranstaltning B4), er en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) til en permanent rekapitalisering på 5 891 mio. EUR i ordinære aktier. Eftersom foranstaltning B4 er en delvis omlægning af den allerede tildelte støtte, involverer den stadig statsmidler, men den øger ikke det nominelle støttebeløb. Henset til det nominelle støttebeløb øger den imidlertid bankens fordel (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. |
| --- | --- |

(224)

Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 med henblik på dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten (foranstaltning B4), er en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) til en permanent rekapitalisering på 5 891 mio. EUR i ordinære aktier. Eftersom foranstaltning B4 er en delvis omlægning af den allerede tildelte støtte, involverer den stadig statsmidler, men den øger ikke det nominelle støttebeløb. Henset til det nominelle støttebeløb øger den imidlertid bankens fordel (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2.

| (225) | Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. For så vidt angår konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sine aktiviteter i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse aktiviteter. Derudover opererede en række banker fra andre medlemsstater i Grækenland. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen finder således, at foranstaltning B4 udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. For så vidt angår konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sine aktiviteter i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse aktiviteter. Derudover opererede en række banker fra andre medlemsstater i Grækenland. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen finder således, at foranstaltning B4 udgør statsstøtte.

7.1.3.5.   Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4

| (226) | Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, og B3, beløber sig til 7 335 mio. EUR. Som anført i afsnit 7.1.3.3 blev den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) kun delvist omlagt til en permanent rekapitalisering (foranstaltning B4), da banken rejste privat kapital for 1 444 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Den yderligere kapital på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3), som stabilitetsfonden havde givet tilsagn om, var ikke nødvendig og blev derfor ikke udbetalt. Det udbetalte statsstøttebeløb var derfor kun summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering, dvs. 6 253 mio. EUR, og en del af denne støtte blev tilbagebetalt inden for seks måneder i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4), da de private midler rakte ud over tilsagnsbeløbet. |
| --- | --- |

(226)

Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, og B3, beløber sig til 7 335 mio. EUR. Som anført i afsnit 7.1.3.3 blev den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) kun delvist omlagt til en permanent rekapitalisering (foranstaltning B4), da banken rejste privat kapital for 1 444 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Den yderligere kapital på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3), som stabilitetsfonden havde givet tilsagn om, var ikke nødvendig og blev derfor ikke udbetalt. Det udbetalte statsstøttebeløb var derfor kun summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering, dvs. 6 253 mio. EUR, og en del af denne støtte blev tilbagebetalt inden for seks måneder i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4), da de private midler rakte ud over tilsagnsbeløbet.

| (227) | I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2 og B3 blev ydet over en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I denne periode blev bankens risikovægtede aktiver betragteligt forøget som følge af de successive overtagelser. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og mere præcist, om statsstøtten skal vurderes på grundlag af niveauet for risikovægtede aktiver i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2 og B3 skal dække et kapitalbehov identificeret af den græske centralbank i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som statsstøtteforanstaltningerne skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2 og B3 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. Den mindede også om, at den græske centralbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen i foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, og B3 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang pr. 31. marts 2012. |
| --- | --- |

(227)

I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2 og B3 blev ydet over en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I denne periode blev bankens risikovægtede aktiver betragteligt forøget som følge af de successive overtagelser. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og mere præcist, om statsstøtten skal vurderes på grundlag af niveauet for risikovægtede aktiver i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2 og B3 skal dække et kapitalbehov identificeret af den græske centralbank i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som statsstøtteforanstaltningerne skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2 og B3 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. Den mindede også om, at den græske centralbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen i foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, og B3 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang pr. 31. marts 2012.

| (228) | Den bevilgede støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) og stabilitetsfondens tilsagn (foranstaltning B3), dvs. 7 335 mio. EUR eller 21,5 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. |
| --- | --- |

(228)

Den bevilgede støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) og stabilitetsfondens tilsagn (foranstaltning B3), dvs. 7 335 mio. EUR eller 21,5 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.

| (229) | Den udbetalte støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), dvs. 6 253 mio. EUR eller 18,4 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. |
| --- | --- |

(229)

Den udbetalte støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), dvs. 6 253 mio. EUR eller 18,4 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.

| (230) | Da banken også rejste privat kapital, beløb stabilitetsfondens endelige tilførsel til banken sig til 5 891 mio. EUR i form af ordinære aktier, hvilket udgjorde 17,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. |
| --- | --- |

(230)

Da banken også rejste privat kapital, beløb stabilitetsfondens endelige tilførsel til banken sig til 5 891 mio. EUR i form af ordinære aktier, hvilket udgjorde 17,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.

7.1.4.   Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede støttebeløb modtaget af banken

| (231) | Foranstaltning A, B1, B2, B3, B4, L1 og L2 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Foranstaltningerne er opsummeret i tabel 11.

  Tabel 11


  Overblik over den samlede støtte til banken










  Ref. | Foranstaltning | Foranstaltningens art | Støttebeløb | Støtte/risikovægtede aktiver |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Præferenceaktier | Kapitalstøtte | 750 mio. EUR | 2,1 % |
| B1
  B2
  B3 | Første midlertidige rekapitalisering
  Anden midlertidige rekapitalisering
  Tilsagnserklæring | Kapitalstøtte | 4 700 mio. EUR
  1 553 mio. EUR
  1 082 mio. EUR | 13,8 %
  4,5 %
  3,2 % |
| Samlet kapitalstøtte ydet til banken A + B1 + B2 + B3 | 8 085 mio. EUR | 23,7 % |
| Samlet støtte udbetalt til banken A + B1 + B2 | 7 003 mio. EUR | 21,6 % |
| B4 | Rekapitalisering | Kapitalstøtte | 5 891 mio. EUR | 17,3 % |
| Samlet kapitalstøtte udbetalt til banken med fradrag af støtte tilbagebetalt inden for seks måneder | 6 641 mio. EUR | 19,4 % |
| Ref. | Foranstaltning | Foranstaltningens art | Nominelt støttebeløb |
| L1 | Likviditetsstøtte | Garanti
  Obligationslån | Garantier: 9,9 mia. EUR
  Obligationslån: 1,3 mia. EUR |
| L2 | Statsgaranteret ELA | Finansiering og garanti | 31,4 mia. EUR |
| Samlet likviditetsstøtte ydet til banken | 42,6 mia. EUR |

(231)

Foranstaltning A, B1, B2, B3, B4, L1 og L2 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Foranstaltningerne er opsummeret i tabel 11.

Tabel 11

Overblik over den samlede støtte til banken

Ref.

Foranstaltning

Foranstaltningens art

Støttebeløb

Støtte/risikovægtede aktiver

A

Præferenceaktier

Kapitalstøtte

750 mio. EUR

2,1 %

B1

B2

B3

Første midlertidige rekapitalisering

Anden midlertidige rekapitalisering

Tilsagnserklæring

Kapitalstøtte

4 700 mio. EUR

1 553 mio. EUR

1 082 mio. EUR

13,8 %

4,5 %

3,2 %

Samlet kapitalstøtte ydet til banken A + B1 + B2 + B3

8 085 mio. EUR

23,7 %

Samlet støtte udbetalt til banken A + B1 + B2

7 003 mio. EUR

21,6 %

B4

Rekapitalisering

Kapitalstøtte

5 891 mio. EUR

17,3 %

Samlet kapitalstøtte udbetalt til banken med fradrag af støtte tilbagebetalt inden for seks måneder

6 641 mio. EUR

19,4 %

Ref.

Foranstaltning

Foranstaltningens art

Nominelt støttebeløb

L1

Likviditetsstøtte

Garanti

Obligationslån

Garantier: 9,9 mia. EUR

Obligationslån: 1,3 mia. EUR

L2

Statsgaranteret ELA

Finansiering og garanti

31,4 mia. EUR

Samlet likviditetsstøtte ydet til banken

42,6 mia. EUR

7.2.   RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED

| (232) | Som konkluderet i betragtning 183 skal retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) (98). |
| --- | --- |

(232)

Som konkluderet i betragtning 183 skal retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) (98).

| (233) | Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(233)

Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.

| (234) | Retningslinjer vedrørende rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. |
| --- | --- |

(234)

Retningslinjer vedrørende rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.

| (235) | I omstruktureringsmeddelelsen defineres den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne. |
| --- | --- |

(235)

I omstruktureringsmeddelelsen defineres den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.

| (236) | Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt eller bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013. |
| --- | --- |

(236)

Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt eller bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013.

7.2.1.   Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)

| (237) | Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved de successive afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (99). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(237)

Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved de successive afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (99). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i denne afgørelse.

7.2.2.   Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)

| (238) | Den rekapitalisering, der blev bevilget i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning, som blev godkendt i 2008 i bankmeddelelsen fra 2008. Den skal derfor ikke vurderes igen på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, men kun på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(238)

Den rekapitalisering, der blev bevilget i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning, som blev godkendt i 2008 i bankmeddelelsen fra 2008. Den skal derfor ikke vurderes igen på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, men kun på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.

7.2.3.   Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)

| (239) | Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013. |
| --- | --- |

(239)

Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.

7.2.4.   Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)

| (240) | Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før den 1. august 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(240)

Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før den 1. august 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.

7.3.   FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING L2 MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011

| (241) | En statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional. |
| --- | --- |

(241)

En statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional.

| (242) | Da de græske banker blev udelukket fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 37, og da banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de regelmæssige markedsoperationer, havde banken brug for statsgaranteret ELA for at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som bankens misligholdelse ville have skabt. |
| --- | --- |

(242)

Da de græske banker blev udelukket fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 37, og da banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de regelmæssige markedsoperationer, havde banken brug for statsgaranteret ELA for at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som bankens misligholdelse ville have skabt.

| (243) | Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer en forholdsvis høj finansieringsomkostning for banken, har banken et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på [...] basispoint mere end for regelmæssige markedsoperationer i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på [...] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan den samlede betaling, som staten tager sig, anses for at være tilstrækkelig. Med hensyn til det statsgaranterede ELA-beløb revideres det regelmæssigt af den græske centralbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb. |
| --- | --- |

(243)

Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer en forholdsvis høj finansieringsomkostning for banken, har banken et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på [...] basispoint mere end for regelmæssige markedsoperationer i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på [...] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan den samlede betaling, som staten tager sig, anses for at være tilstrækkelig. Med hensyn til det statsgaranterede ELA-beløb revideres det regelmæssigt af den græske centralbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.

| (244) | En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke medfører urimelige konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker ligeledes, at Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil gennemføre en omstruktureringsplan, der mindsker dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil overholde adfærdsmæssige restriktioner som anført i afsnit 7.6. Disse faktorer sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional. |
| --- | --- |

(244)

En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke medfører urimelige konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker ligeledes, at Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil gennemføre en omstruktureringsplan, der mindsker dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil overholde adfærdsmæssige restriktioner som anført i afsnit 7.6. Disse faktorer sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.

| (245) | Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse. |
| --- | --- |

(245)

Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.

7.4.   FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING B1, B2, B3 OG B4 MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013

| (246) | Som angivet i betragtning 241 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (100), dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional. |
| --- | --- |

(246)

Som angivet i betragtning 241 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (100), dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional.

| (247) | Rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud. |
| --- | --- |

(247)

Rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud.

7.4.1.   Foranstaltningernes hensigtsmæssighed

| (248) | Kommissionen finder, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, fordi de gør det muligt for banken at opfylde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens rekapitaliseringer havde banken ikke kunnet videreføre sine aktiviteter, og den ville ikke længere have adgang til ECB's markedsoperationer. |
| --- | --- |

(248)

Kommissionen finder, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, fordi de gør det muligt for banken at opfylde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens rekapitaliseringer havde banken ikke kunnet videreføre sine aktiviteter, og den ville ikke længere have adgang til ECB's markedsoperationer.

| (249) | I den henseende bemærkede Kommissionen i Piraeus-indledningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi. Under de daværende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som er en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller for stor risikotagning i banken. Foranstaltningerne er således primært rettet mod at afbøde konsekvenserne af PSI-programmet og bidrager til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland. |
| --- | --- |

(249)

I den henseende bemærkede Kommissionen i Piraeus-indledningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi. Under de daværende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som er en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller for stor risikotagning i banken. Foranstaltningerne er således primært rettet mod at afbøde konsekvenserne af PSI-programmet og bidrager til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.

| (250) | I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der straks var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Som angivet i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Som angivet i betragtning 115, 116 og 117 har banken også foretaget en betydelig omstrukturering af sine aktiviteter, og der er allerede gennemført store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet. |
| --- | --- |

(250)

I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der straks var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Som angivet i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Som angivet i betragtning 115, 116 og 117 har banken også foretaget en betydelig omstrukturering af sine aktiviteter, og der er allerede gennemført store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.

| (251) | I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller hvis de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives erhvervsmæssigt, og at den daglige drift er beskyttet mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod for stor risikotagning i bankens ledelse. |
| --- | --- |

(251)

I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller hvis de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives erhvervsmæssigt, og at den daglige drift er beskyttet mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod for stor risikotagning i bankens ledelse.

| (252) | Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

(252)

Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.

7.4.2.   Nødvendighed — begrænsning af støtten til et minimum

| (253) | Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(253)

Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.

| (254) | Kapitalstøttebeløbet blev beregnet af den græske centralbank i forbindelse med 2012-stresstesten for at sikre, at bankens egentlige kernekapitalprocent forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 giver derfor ikke banken for meget kapital. Som angivet i betragtning 250 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden. |
| --- | --- |

(254)

Kapitalstøttebeløbet blev beregnet af den græske centralbank i forbindelse med 2012-stresstesten for at sikre, at bankens egentlige kernekapitalprocent forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 giver derfor ikke banken for meget kapital. Som angivet i betragtning 250 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.

| (255) | For så vidt angår forrentningen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i henholdsvis maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen i foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (101). Som understreget i Piraeus-indledningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til en almindelig rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden midlertidige rekapitalisering ikke medførte en udvanding af de eksisterende aktionærer, betød rekapitaliseringen i foråret 2013, som var en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering, en kraftig udvanding af de eksisterende aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 2,3 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for den første midlertidige rekapitalisering, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet. |
| --- | --- |

(255)

For så vidt angår forrentningen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i henholdsvis maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen i foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (101). Som understreget i Piraeus-indledningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til en almindelig rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden midlertidige rekapitalisering ikke medførte en udvanding af de eksisterende aktionærer, betød rekapitaliseringen i foråret 2013, som var en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering, en kraftig udvanding af de eksisterende aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 2,3 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for den første midlertidige rekapitalisering, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.

| (256) | I lyset af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langvarig økonomisk krise i bankens hjemland, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (102). |
| --- | --- |

(256)

I lyset af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langvarig økonomisk krise i bankens hjemland, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (102).

| (257) | Med hensyn til foranstaltning B3 var der tale om et tilsagn om at tilvejebringe kapital i forbindelse med en fremtidig kapitalforhøjelse. Dette tilsagn, der blev givet i december 2012, kunne være blevet gennemført i forbindelse med en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere, da banken foretog en kapitalforhøjelse. Da banken tiltrak private investorer, var det ikke nødvendigt, at stabilitetsfonden indskød den kapital, der var givet tilsagn om. Da tilsagnet om at indskyde kapital kun var aktuelt en kort periode og af de grunde, der er angivet i betragtning 256, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn. |
| --- | --- |

(257)

Med hensyn til foranstaltning B3 var der tale om et tilsagn om at tilvejebringe kapital i forbindelse med en fremtidig kapitalforhøjelse. Dette tilsagn, der blev givet i december 2012, kunne være blevet gennemført i forbindelse med en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere, da banken foretog en kapitalforhøjelse. Da banken tiltrak private investorer, var det ikke nødvendigt, at stabilitetsfonden indskød den kapital, der var givet tilsagn om. Da tilsagnet om at indskyde kapital kun var aktuelt en kort periode og af de grunde, der er angivet i betragtning 256, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.

| (258) | For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne i overensstemmelse med punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens foranstaltning B4 ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (103). Forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på et par hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om man skulle have afviklet de eksisterende aktionærers interesser helt. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærer har været meget kraftig, idet de efter rekapitaliseringen i foråret 2013 kun havde 2,3 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen kun have haft en lille virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 256, og det forhold, at støttebehovet i vid udstrækning skyldes en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen for aktierne tegnet af staten var tilstrækkelig lav. |
| --- | --- |

(258)

For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne i overensstemmelse med punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens foranstaltning B4 ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (103). Forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på et par hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om man skulle have afviklet de eksisterende aktionærers interesser helt. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærer har været meget kraftig, idet de efter rekapitaliseringen i foråret 2013 kun havde 2,3 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen kun have haft en lille virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 256, og det forhold, at støttebehovet i vid udstrækning skyldes en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen for aktierne tegnet af staten var tilstrækkelig lav.

| (259) | Stabilitetsfonden udstedte ligeledes warrants og tildelte en warrant pr. ny aktie tegnet af en privat investor, der deltog i rekapitaliseringen i foråret 2013. Stabilitetsfonden tildelte disse warrants uden modydelse. Som angivet i betragtning 106 giver den enkelte warrant ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Udnyttelseskursen er lig med stabilitetsfondens tegningskurs plus en årlig og kumulativ rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder). Stabilitetsfondens forrentning af de aktier, den ejer, er i realiteten begrænset til disse niveauer. Forrentningen er lavere end det spænd på 7-9 %, som er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen. Da disse warrants var en afgørende faktor for den vellykkede fortegningsemission og private tegning iværksat af banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, mener Kommissionen imidlertid, at disse warrants gjorde det muligt for banken at reducere støttebeløbet med 1 444 mio. EUR. De tilgængelige simuleringer viste, at private investorer rent faktisk ikke ville have modtaget et tilfredsstillende afkast og ikke ville have deltaget uden disse warrants som følge af bankens lave kapitalprocent inden rekapitaliseringen og den store usikkerhed på daværende tidspunkt. Som angivet i betragtning 249 og 256 kan Kommissionen godkende en sådan afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen, da stabilitetsfonden ville modtage en positiv minimumsforrentning ved udnyttelse af warrants, og da et af formålene med MEFP var at tiltrække private investorer og fastholde en række banker under privat kontrol og undgå, at hele banksektoren blev kontrolleret af stabilitetsfonden. Godkendelsen er også baseret på det forhold, at det i henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 ikke er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det i forbindelse med en fortegningsemission kun er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants, og ændringen må først foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Grækenlands tilsagn om, at den vil anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, gør det muligt for Kommissionen at sikre, at et potentiel tilbagekøb ikke reducerer stabilitetsfondens forrentning yderligere og øger warrantindehaverens forrentning. |
| --- | --- |

(259)

Stabilitetsfonden udstedte ligeledes warrants og tildelte en warrant pr. ny aktie tegnet af en privat investor, der deltog i rekapitaliseringen i foråret 2013. Stabilitetsfonden tildelte disse warrants uden modydelse. Som angivet i betragtning 106 giver den enkelte warrant ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Udnyttelseskursen er lig med stabilitetsfondens tegningskurs plus en årlig og kumulativ rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder). Stabilitetsfondens forrentning af de aktier, den ejer, er i realiteten begrænset til disse niveauer. Forrentningen er lavere end det spænd på 7-9 %, som er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen. Da disse warrants var en afgørende faktor for den vellykkede fortegningsemission og private tegning iværksat af banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, mener Kommissionen imidlertid, at disse warrants gjorde det muligt for banken at reducere støttebeløbet med 1 444 mio. EUR. De tilgængelige simuleringer viste, at private investorer rent faktisk ikke ville have modtaget et tilfredsstillende afkast og ikke ville have deltaget uden disse warrants som følge af bankens lave kapitalprocent inden rekapitaliseringen og den store usikkerhed på daværende tidspunkt. Som angivet i betragtning 249 og 256 kan Kommissionen godkende en sådan afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen, da stabilitetsfonden ville modtage en positiv minimumsforrentning ved udnyttelse af warrants, og da et af formålene med MEFP var at tiltrække private investorer og fastholde en række banker under privat kontrol og undgå, at hele banksektoren blev kontrolleret af stabilitetsfonden. Godkendelsen er også baseret på det forhold, at det i henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 ikke er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det i forbindelse med en fortegningsemission kun er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants, og ændringen må først foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Grækenlands tilsagn om, at den vil anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, gør det muligt for Kommissionen at sikre, at et potentiel tilbagekøb ikke reducerer stabilitetsfondens forrentning yderligere og øger warrantindehaverens forrentning.

| (260) | Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes for stor risikotagning. Et af formålene med MEFP var desuden at fastholde en række banker under privat kontrol. Rammen for de indbyrdes forbindelser og automatisk genindførsel af stemmerettigheder, hvis omstruktureringsplanen ikke gennemføres, forhindrer desuden ledelsen i private virksomheder i at tage for store risici i fremtiden. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en form for forrentning til staten, da sidstnævntes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig. |
| --- | --- |

(260)

Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes for stor risikotagning. Et af formålene med MEFP var desuden at fastholde en række banker under privat kontrol. Rammen for de indbyrdes forbindelser og automatisk genindførsel af stemmerettigheder, hvis omstruktureringsplanen ikke gennemføres, forhindrer desuden ledelsen i private virksomheder i at tage for store risici i fremtiden. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en form for forrentning til staten, da sidstnævntes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig.

| (261) | Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form. |
| --- | --- |

(261)

Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.

7.4.3.   Proportionalitet — foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger

| (262) | Banken har modtaget et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Grækenland har imidlertid givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger til nedbringelse af de negative afsmittende virkninger. Der er navnlig givet tilsagn om, at banken vil fortsætte sin drift erhvervsmæssigt som anført i betragtning 136 og 137. Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb og gennemføre en række afhændelser som anført i betragtning 138, 139 og 143. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6. |
| --- | --- |

(262)

Banken har modtaget et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Grækenland har imidlertid givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger til nedbringelse af de negative afsmittende virkninger. Der er navnlig givet tilsagn om, at banken vil fortsætte sin drift erhvervsmæssigt som anført i betragtning 136 og 137. Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb og gennemføre en række afhændelser som anført i betragtning 138, 139 og 143. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.

| (263) | Der er også udpeget en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Det skal hindre enhver skadelig ændring af bankens forretningspraksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger. |
| --- | --- |

(263)

Der er også udpeget en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Det skal hindre enhver skadelig ændring af bankens forretningspraksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.

| (264) | Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 25. juni 2014 for Kommissionen. Denne omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6. |
| --- | --- |

(264)

Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 25. juni 2014 for Kommissionen. Denne omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.

| (265) | Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008. |
| --- | --- |

(265)

Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.

7.4.4.   Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011

| (266) | Det konkluderes således, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således forenelige med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. |
| --- | --- |

(266)

Det konkluderes således, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således forenelige med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.

7.5.   FORENELIGHEDEN AF OVERTAGELSEN AF DE OVERFØRTE ATE-AKTIVITETER, GENIKI, DE OVERFØRTE CYPRIOTISKE AKTIVITETER OG MBG MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN

| (267) | Det angives i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen, at støttede bankers overtagelser af andre virksomheder ikke må finansieres ved hjælp af statsstøtte, medmindre dette er afgørende nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det desuden, at bankerne ikke må bruge statsstøtte til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre overtagelsen er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens overtagelser kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(267)

Det angives i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen, at støttede bankers overtagelser af andre virksomheder ikke må finansieres ved hjælp af statsstøtte, medmindre dette er afgørende nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det desuden, at bankerne ikke må bruge statsstøtte til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre overtagelsen er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens overtagelser kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.1.   Foreneligheden af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter med omstruktureringsmeddelelsen

7.5.1.1.   Virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter for bankens langsigtede rentabilitet

| (268) | Ved overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter fik banken tilført en stor indlånsportefølje og en langt mindre nettoudlånsportefølje (104). Overtagelsen bidrog derfor i høj grad til at reducere bankens meget store indlånsunderskud. |
| --- | --- |

(268)

Ved overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter fik banken tilført en stor indlånsportefølje og en langt mindre nettoudlånsportefølje (104). Overtagelsen bidrog derfor i høj grad til at reducere bankens meget store indlånsunderskud.

| (269) | Overtagelsen har desuden skabt betydelige synergier såsom omkostningssynergier gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte og IT-integration, finansieringssynergier og indtægtssynergier. |
| --- | --- |

(269)

Overtagelsen har desuden skabt betydelige synergier såsom omkostningssynergier gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte og IT-integration, finansieringssynergier og indtægtssynergier.

| (270) | Overtagelsen er derfor særdeles gavnlig for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(270)

Overtagelsen er derfor særdeles gavnlig for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.

7.5.1.2.   Virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter for bankens støttebehov

| (271) | I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. |
| --- | --- |

(271)

I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.

| (272) | Den modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, blev fastsat til 0,6 % af værdien af de overførte indlån og beløb sig til ca. 95 mio. EUR. Det svarede til 0,02 % af bankens samlede aktiver på overtagelsestidspunktet. Beløbet kan derfor betragtes som lille, men ikke ubetydeligt. |
| --- | --- |

(272)

Den modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, blev fastsat til 0,6 % af værdien af de overførte indlån og beløb sig til ca. 95 mio. EUR. Det svarede til 0,02 % af bankens samlede aktiver på overtagelsestidspunktet. Beløbet kan derfor betragtes som lille, men ikke ubetydeligt.

| (273) | Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter styrkede bankens meget pressede likviditetsstilling markant, og banken blev langt mere rentabel. Kommissionen minder om, at [...]. Overtagelsen og den lave købspris kan derfor betragtes som afgørende for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet og er omfattet af undtagelsen i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(273)

Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter styrkede bankens meget pressede likviditetsstilling markant, og banken blev langt mere rentabel. Kommissionen minder om, at [...]. Overtagelsen og den lave købspris kan derfor betragtes som afgørende for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet og er omfattet af undtagelsen i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.1.3.   Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter

| (274) | I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen må statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, og navnlig til overtagelse af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det også, at overtagelser kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. I dette tilfælde skal overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked. |
| --- | --- |

(274)

I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen må statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, og navnlig til overtagelse af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det også, at overtagelser kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. I dette tilfælde skal overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.

| (275) | Den græske centralbank mente ikke, at ATE var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Den græske centralbank analyserede desuden forskellige alternativer for ATE (f.eks. afvikling) og konkluderede, at den bedste løsning var at sælge de overførte ATE-aktiviteter, da det ville reducere gennemførelsesrisikoen og minimere Grækenlands omkostninger. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41. |
| --- | --- |

(275)

Den græske centralbank mente ikke, at ATE var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Den græske centralbank analyserede desuden forskellige alternativer for ATE (f.eks. afvikling) og konkluderede, at den bedste løsning var at sælge de overførte ATE-aktiviteter, da det ville reducere gennemførelsesrisikoen og minimere Grækenlands omkostninger. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.

| (276) | Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indgav et bud på de overførte ATE-aktiviteter. |
| --- | --- |

(276)

Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indgav et bud på de overførte ATE-aktiviteter.

| (277) | Eftersom overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (105), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland. |
| --- | --- |

(277)

Eftersom overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (105), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.

| (278) | Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(278)

Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.1.4.   Konklusion vedrørende overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter

| (279) | Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(279)

Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.2.   Foreneligheden af overtagelsen af Geniki med omstruktureringsmeddelelsen

7.5.2.1.   Virkning af overtagelsen af Geniki for bankens langsigtede rentabilitet

| (280) | Med hensyn til rentabilitet i driften vil bankens overtagelse af Geniki fremme genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil en fusion mellem to banker i samme geografiske marked skabe synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem personalenedskæringer og filiallukninger. Banken overtager kunder og indskydere i Geniki og reducerer således distributionsomkostningerne væsentligt. |
| --- | --- |

(280)

Med hensyn til rentabilitet i driften vil bankens overtagelse af Geniki fremme genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil en fusion mellem to banker i samme geografiske marked skabe synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem personalenedskæringer og filiallukninger. Banken overtager kunder og indskydere i Geniki og reducerer således distributionsomkostningerne væsentligt.

| (281) | Med hensyn til likviditetsstillingen havde Geniki flere indlån end nettoudlån som anført i betragtning 65. Overdragelsen øgede derfor bankens likviditet og bidrog til at reducere bankens indlånsunderskud. Derudover var Geniki tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse. Det er således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen. |
| --- | --- |

(281)

Med hensyn til likviditetsstillingen havde Geniki flere indlån end nettoudlån som anført i betragtning 65. Overdragelsen øgede derfor bankens likviditet og bidrog til at reducere bankens indlånsunderskud. Derudover var Geniki tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse. Det er således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen.

| (282) | Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(282)

Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.

7.5.2.2.   Virkning af overtagelsen af Geniki for bankens støttebehov

| (283) | I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23. |
| --- | --- |

(283)

I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23.

| (284) | Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af Geniki, hvilket anses for at være et meget lille beløb. Geniki var desuden tilstrækkeligt kapitaliseret, og Société Générale indskød som en betingelse for transaktionen et stort kapitalbeløb i banken (106). |
| --- | --- |

(284)

Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af Geniki, hvilket anses for at være et meget lille beløb. Geniki var desuden tilstrækkeligt kapitaliseret, og Société Générale indskød som en betingelse for transaktionen et stort kapitalbeløb i banken (106).

| (285) | I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderer Kommissionen, at overtagelsen ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af Geniki derfor undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(285)

I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderer Kommissionen, at overtagelsen ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af Geniki derfor undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum.

7.5.2.3.   Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af Geniki

| (286) | Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde. |
| --- | --- |

(286)

Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.

| (287) | Den græske centralbank mente ikke, at Geniki var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Geniki gav Société Générale store tab, og Société Générale ønskede derfor at sælge Geniki, og hvis et salg ikke var muligt, havde Société Générale muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41. |
| --- | --- |

(287)

Den græske centralbank mente ikke, at Geniki var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Geniki gav Société Générale store tab, og Société Générale ønskede derfor at sælge Geniki, og hvis et salg ikke var muligt, havde Société Générale muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.

| (288) | Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af Geniki. Banken fortrængte derfor ikke ikkestøttede tilbudsgivere. |
| --- | --- |

(288)

Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af Geniki. Banken fortrængte derfor ikke ikkestøttede tilbudsgivere.

| (289) | Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (107), kan det antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland. |
| --- | --- |

(289)

Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (107), kan det antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.

| (290) | Endelig var købsprisen meget lav. Det kan derfor ikke konkluderes, at banken anvendte statsstøtte til at finansiere overtagelsen. På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af Geniki er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41. |
| --- | --- |

(290)

Endelig var købsprisen meget lav. Det kan derfor ikke konkluderes, at banken anvendte statsstøtte til at finansiere overtagelsen. På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af Geniki er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.

7.5.2.4.   Konklusion vedrørende overtagelsen af Geniki

| (291) | Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af Geniki er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(291)

Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af Geniki er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.3.   Foreneligheden af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter med omstruktureringsmeddelelsen

7.5.3.1.   Virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter for bankens langsigtede rentabilitet

| (292) | Overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter øger bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(292)

Overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter øger bankens langsigtede rentabilitet.

| (293) | Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem administrations- og personaleomkostninger og en betydelig nedbringelse af indlånsomkostningerne. Efter overtagelsen har banken integreret de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter fuldt ud, omdøbt alle filialerne i de tre cypriotiske banker, og den er godt i gang med at rationalisere netværket. |
| --- | --- |

(293)

Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem administrations- og personaleomkostninger og en betydelig nedbringelse af indlånsomkostningerne. Efter overtagelsen har banken integreret de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter fuldt ud, omdøbt alle filialerne i de tre cypriotiske banker, og den er godt i gang med at rationalisere netværket.

| (294) | Der var blevet foretaget store hensættelser på udlånsporteføljerne i de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter. Banken overtog rent faktisk disse lån til en pris, der lå godt under de nominelle beløb, idet købsprisen blev nedsat for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i en stresstest. Risikoen for, at tab på lån vil overstige de tab, som allerede er afspejlet i den lave købspris, er derfor begrænset. |
| --- | --- |

(294)

Der var blevet foretaget store hensættelser på udlånsporteføljerne i de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter. Banken overtog rent faktisk disse lån til en pris, der lå godt under de nominelle beløb, idet købsprisen blev nedsat for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i en stresstest. Risikoen for, at tab på lån vil overstige de tab, som allerede er afspejlet i den lave købspris, er derfor begrænset.

| (295) | Banken overtog ligeledes en stor indlånsportefølje, der næsten var lige så stor som de erhvervede nettolån. Den styrkede således sin likviditetsstilling. |
| --- | --- |

(295)

Banken overtog ligeledes en stor indlånsportefølje, der næsten var lige så stor som de erhvervede nettolån. Den styrkede således sin likviditetsstilling.

| (296) | Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(296)

Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.

7.5.3.2.   Virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter for bankens støttebehov

| (297) | I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. |
| --- | --- |

(297)

I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.

| (298) | Som analyseret i afsnit 7.3 var formålet med støtten at dække erhververens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, da overtagelsen ville sikre opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland. Den endelige modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, var langt lavere end den bogførte værdi af den overførte låneportefølje. Den var endog lavere end værdien af lånene efter nedsættelsen for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i stresstesten. Anskaffelsesprisen kan derfor betragtes som negativ. Denne konklusion understøttes af det forhold, at banken bogførte en stor negativ goodwill i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, der øgede bankens kapital. |
| --- | --- |

(298)

Som analyseret i afsnit 7.3 var formålet med støtten at dække erhververens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, da overtagelsen ville sikre opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland. Den endelige modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, var langt lavere end den bogførte værdi af den overførte låneportefølje. Den var endog lavere end værdien af lånene efter nedsættelsen for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i stresstesten. Anskaffelsesprisen kan derfor betragtes som negativ. Denne konklusion understøttes af det forhold, at banken bogførte en stor negativ goodwill i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, der øgede bankens kapital.

| (299) | Antages det imidlertid, at banken betalte en positiv pris, bemærker Kommissionen, at stabilitetsfonden som en forudsætning for overtagelsen havde givet køberen et tilsagn om at indskyde købsprisen i kapital. Stabilitetsfonden opfyldte dette tilsagn i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Kapitaltilførslen er støtte til de overførte cypriotiske aktiviteter og ikke til banken som anført i afsnit 6.2.1. Overtagelsen førte således ikke til et behov for yderligere statsstøtte til banken. |
| --- | --- |

(299)

Antages det imidlertid, at banken betalte en positiv pris, bemærker Kommissionen, at stabilitetsfonden som en forudsætning for overtagelsen havde givet køberen et tilsagn om at indskyde købsprisen i kapital. Stabilitetsfonden opfyldte dette tilsagn i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Kapitaltilførslen er støtte til de overførte cypriotiske aktiviteter og ikke til banken som anført i afsnit 6.2.1. Overtagelsen førte således ikke til et behov for yderligere statsstøtte til banken.

| (300) | Det konkluderes, at overtagelsen undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum, på grund af de atypiske vilkår (lav købspris i forbindelse med en kapitalforhøjelse og stabilitetsfondens tilsagn om at indskyde købsprisen i forbindelse med en kapitalforhøjelse). |
| --- | --- |

(300)

Det konkluderes, at overtagelsen undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum, på grund af de atypiske vilkår (lav købspris i forbindelse med en kapitalforhøjelse og stabilitetsfondens tilsagn om at indskyde købsprisen i forbindelse med en kapitalforhøjelse).

7.5.3.3.   Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter

| (301) | Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde. |
| --- | --- |

(301)

Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.

| (302) | Salget af de cypriotiske bankers græske aktiviteter havde til formål at sikre det græske banksystems stabilitet og at sikre, at de cypriotiske banker kunne sælge disse aktiviteter, inden de sandsynligvis ville tabe værdi. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41. |
| --- | --- |

(302)

Salget af de cypriotiske bankers græske aktiviteter havde til formål at sikre det græske banksystems stabilitet og at sikre, at de cypriotiske banker kunne sælge disse aktiviteter, inden de sandsynligvis ville tabe værdi. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.

| (303) | Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre cypriotiske banker. Salgsprocessen var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. |
| --- | --- |

(303)

Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre cypriotiske banker. Salgsprocessen var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende.

| (304) | Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (108), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland. |
| --- | --- |

(304)

Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (108), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.

| (305) | På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41. |
| --- | --- |

(305)

På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.

7.5.3.4.   Konklusion vedrørende overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter

| (306) | Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(306)

Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.4.   Foreneligheden af overtagelsen af MBG med omstruktureringsmeddelelsen

7.5.4.1.   Virkning af overtagelsen af MBG for bankens langsigtede rentabilitet

| (307) | Overtagelsen af det fuldt rekapitaliserede MBG øger bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(307)

Overtagelsen af det fuldt rekapitaliserede MBG øger bankens langsigtede rentabilitet.

| (308) | Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte, lavere indlånsomkostninger og indtægtssynergier. Banken har efterfølgende integreret MBG fuldt ud. |
| --- | --- |

(308)

Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte, lavere indlånsomkostninger og indtægtssynergier. Banken har efterfølgende integreret MBG fuldt ud.

| (309) | Da MBG var tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse, og da banken betalte en købspris på 1 mio. EUR, er det således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen. Som led i transaktionen gav sælgeren desuden tilsagn om en kapitaltilførsel på 400 mio. EUR til banken. Dette tilsagn blev gennemført i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013, hvor BCP indskød 400 mio. EUR i banken. |
| --- | --- |

(309)

Da MBG var tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse, og da banken betalte en købspris på 1 mio. EUR, er det således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen. Som led i transaktionen gav sælgeren desuden tilsagn om en kapitaltilførsel på 400 mio. EUR til banken. Dette tilsagn blev gennemført i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013, hvor BCP indskød 400 mio. EUR i banken.

| (310) | Det konkluderes, at overtagelsen er positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, og at købsprisen for MBG var så lav, at statsstøtten fortsat var begrænset til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(310)

Det konkluderes, at overtagelsen er positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, og at købsprisen for MBG var så lav, at statsstøtten fortsat var begrænset til det nødvendige minimum.

7.5.4.2.   Virkning af overtagelsen af MBG for bankens støttebehov

| (311) | I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23. |
| --- | --- |

(311)

I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23.

| (312) | Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af MBG, hvilket anses for at være et meget lille beløb. MBG var desuden blevet tilstrækkeligt kapitaliseret af BCP, og BCP indskød som en betingelse for transaktionen et kapitalbeløb på 400 mio. EUR i banken (109). |
| --- | --- |

(312)

Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af MBG, hvilket anses for at være et meget lille beløb. MBG var desuden blevet tilstrækkeligt kapitaliseret af BCP, og BCP indskød som en betingelse for transaktionen et kapitalbeløb på 400 mio. EUR i banken (109).

| (313) | I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderes det, at overtagelsen af MBG ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af MBG derfor undtagelsesvis ikke strider mod kravet om at minimere støtten. |
| --- | --- |

(313)

I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderes det, at overtagelsen af MBG ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af MBG derfor undtagelsesvis ikke strider mod kravet om at minimere støtten.

7.5.4.3.   Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af MBG

| (314) | Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde. |
| --- | --- |

(314)

Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.

| (315) | Den græske centralbank mente ikke, at MBG var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. MBG gav BCP store tab, og BCP ønskede derfor at sælge MBG, og hvis et salg ikke var muligt, havde BCP muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Salget af MBG var ligeledes et led i BCP's omstruktureringsplan (110). Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41. |
| --- | --- |

(315)

Den græske centralbank mente ikke, at MBG var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. MBG gav BCP store tab, og BCP ønskede derfor at sælge MBG, og hvis et salg ikke var muligt, havde BCP muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Salget af MBG var ligeledes et led i BCP's omstruktureringsplan (110). Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.

| (316) | Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af MBG. |
| --- | --- |

(316)

Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af MBG.

| (317) | På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af MBG er omfattet af undtagelsen i afsnit 41 i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(317)

På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af MBG er omfattet af undtagelsen i afsnit 41 i omstruktureringsmeddelelsen.

7.5.4.4.   Konklusion vedrørende overtagelsen af MBG

| (318) | Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af MBG er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(318)

Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af MBG er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.

7.6.   FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3 OG B4 MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN

7.6.1.   Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen

| (319) | Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 skyldes bankens vanskeligheder primært den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle en aftale med sine nationale og internationale kreditorer, PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 % og 40,1 % af deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af en uholdbar statsgæld og den økonomiske recession. |
| --- | --- |

(319)

Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 skyldes bankens vanskeligheder primært den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle en aftale med sine nationale og internationale kreditorer, PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 % og 40,1 % af deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af en uholdbar statsgæld og den økonomiske recession.

| (320) | Den bevilgede støtte til banken, dvs. summen af foranstaltning B1, B2, B3 og B4 eller 7 335 mio. EUR, overstiger det bogførte tab som følge af PSI-programmet (5 911 mio. EUR). |
| --- | --- |

(320)

Den bevilgede støtte til banken, dvs. summen af foranstaltning B1, B2, B3 og B4 eller 7 335 mio. EUR, overstiger det bogførte tab som følge af PSI-programmet (5 911 mio. EUR).

| (321) | Kommissionen erkender, at en del af kapitalbehovet kan tilskrives et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet. Det forhold blev også påpeget i betragtning 63 og 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe moral hazard-problemer i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som har akkumuleret for store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor lempes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere. Kommissionen bemærker imidlertid også, at bankens eksponering for udlån til staten var større end de øvrige store græske bankers eksponering (111). Det er således ikke alle tab på GSO'er, der kan tilregnes et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet. |
| --- | --- |

(321)

Kommissionen erkender, at en del af kapitalbehovet kan tilskrives et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet. Det forhold blev også påpeget i betragtning 63 og 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe moral hazard-problemer i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som har akkumuleret for store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor lempes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere. Kommissionen bemærker imidlertid også, at bankens eksponering for udlån til staten var større end de øvrige store græske bankers eksponering (111). Det er således ikke alle tab på GSO'er, der kan tilregnes et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet.

| (322) | Den anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige recession og nedgangen i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis i banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke moral hazard-problemer, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (112). |
| --- | --- |

(322)

Den anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige recession og nedgangen i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis i banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke moral hazard-problemer, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (112).

| (323) | En del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører imidlertid fra en række internationale datterselskaber. Stresstesten, der blev foretaget i 2012 for at fastslå bankens kapitalbehov, viste, at prognoserne for tab på udenlandske lån lå på 1 314 mio. EUR i referencescenariet og 1 624 mio. EUR i det negative scenarie. Flere af disse udenlandske virksomheder havde været tabsgivende i de senere år. Tabene på internationale aktiviteter beløb sig til 244 mio. EUR før skat i 2012 (113). De udenlandske aktiver drænede ligeledes likviditeten. |
| --- | --- |

(323)

En del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører imidlertid fra en række internationale datterselskaber. Stresstesten, der blev foretaget i 2012 for at fastslå bankens kapitalbehov, viste, at prognoserne for tab på udenlandske lån lå på 1 314 mio. EUR i referencescenariet og 1 624 mio. EUR i det negative scenarie. Flere af disse udenlandske virksomheder havde været tabsgivende i de senere år. Tabene på internationale aktiviteter beløb sig til 244 mio. EUR før skat i 2012 (113). De udenlandske aktiver drænede ligeledes likviditeten.

| (324) | Det kan derfor konkluderes, at en betydelig del af tabene og behovet for støtte er omfattet af punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at lempe kravene. På samme måde skyldes en del af støttebehovet den usædvanligt dybe recession og ikke risikabel udlånspraksis. Denne støtte skaber ikke moral hazard-problemer og er derfor mindre fordrejende. |
| --- | --- |

(324)

Det kan derfor konkluderes, at en betydelig del af tabene og behovet for støtte er omfattet af punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at lempe kravene. På samme måde skyldes en del af støttebehovet den usædvanligt dybe recession og ikke risikabel udlånspraksis. Denne støtte skaber ikke moral hazard-problemer og er derfor mindre fordrejende.

| (325) | Endelig skyldes en del af støttebehovet bankens egen risikotagning, især i forbindelse med bankens store beholdning af GSO'er og udenlandske datterselskaber. |
| --- | --- |

(325)

Endelig skyldes en del af støttebehovet bankens egen risikotagning, især i forbindelse med bankens store beholdning af GSO'er og udenlandske datterselskaber.

7.6.2.   Rentabilitet

| (326) | En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af denne afgørelse og den 31. december 2018. |
| --- | --- |

(326)

En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af denne afgørelse og den 31. december 2018.

| (327) | I overensstemmelse med punkt 9, 10 og 11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe alle bankens rentabilitetsproblemer. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at sikre bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende lån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske selskaber, som gennem de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital. |
| --- | --- |

(327)

I overensstemmelse med punkt 9, 10 og 11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe alle bankens rentabilitetsproblemer. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at sikre bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende lån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske selskaber, som gennem de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.

7.6.2.1.   Græsk bankvirksomhed

| (328) | Med hensyn til likviditet (114) og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånsbasen skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil også gøre det nemmere for banken at nedbringe sine finansieringsomkostninger. |
| --- | --- |

(328)

Med hensyn til likviditet (114) og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånsbasen skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil også gøre det nemmere for banken at nedbringe sine finansieringsomkostninger.

| (329) | Tilsagnet om forholdet mellem udlån og indlån anført i betragtning 137 sikrer, at bankens balancestruktur er bæredygtig ved udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om at måtte tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og den statsgaranterede ELA. |
| --- | --- |

(329)

Tilsagnet om forholdet mellem udlån og indlån anført i betragtning 137 sikrer, at bankens balancestruktur er bæredygtig ved udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om at måtte tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og den statsgaranterede ELA.

| (330) | For at nedbringe finansieringsomkostningerne har Grækenland også givet tilsagn om, at banken fortsat vil nedsætte de rentesatser, den betaler på indlån i Grækenland, jf. betragtning 137. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til at forbedre bankens rentabilitet før hensættelser. |
| --- | --- |

(330)

For at nedbringe finansieringsomkostningerne har Grækenland også givet tilsagn om, at banken fortsat vil nedsætte de rentesatser, den betaler på indlån i Grækenland, jf. betragtning 137. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til at forbedre bankens rentabilitet før hensættelser.

| (331) | Siden krisens begyndelse har banken foretaget store opkøb, der har øget bankens størrelse og indlånsbase markant. Banken har integreret de opkøbte virksomheder på rekordtid. Banken er i gang med at realisere alle synergieffekterne af disse overtagelser. Banken er begyndt at rationalisere sit filialnet i Grækenland ved at reducere antallet af filialer og ansatte (115). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger i Grækenland være faldet med yderligere [...] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil reducere antallet af filialer og ansatte i Grækenland til henholdsvis [...] og [...] pr. 31. december 2017 og de maksimale samlede omkostninger i Grækenland til [...] mia. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sikrer bankens effektivitet i det nye markedsklima. |
| --- | --- |

(331)

Siden krisens begyndelse har banken foretaget store opkøb, der har øget bankens størrelse og indlånsbase markant. Banken har integreret de opkøbte virksomheder på rekordtid. Banken er i gang med at realisere alle synergieffekterne af disse overtagelser. Banken er begyndt at rationalisere sit filialnet i Grækenland ved at reducere antallet af filialer og ansatte (115). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger i Grækenland være faldet med yderligere [...] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil reducere antallet af filialer og ansatte i Grækenland til henholdsvis [...] og [...] pr. 31. december 2017 og de maksimale samlede omkostninger i Grækenland til [...] mia. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sikrer bankens effektivitet i det nye markedsklima.

| (332) | Et andet nøgleområde er forvaltningen af nødlidende lån, idet disse udgjorde 36 % af bankens portefølje pr. 31. december 2013 (116). Banken agter at forbedre sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og at fokusere på kerneaktiviteten for at minimere sine tab. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for kreditpolitikken for at styre risici og maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen, herunder omlægning af lån, som anført i betragtning 141. |
| --- | --- |

(332)

Et andet nøgleområde er forvaltningen af nødlidende lån, idet disse udgjorde 36 % af bankens portefølje pr. 31. december 2013 (116). Banken agter at forbedre sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og at fokusere på kerneaktiviteten for at minimere sine tab. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for kreditpolitikken for at styre risici og maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen, herunder omlægning af lån, som anført i betragtning 141.

7.6.2.2.   Selskabsledelse

| (333) | Der er ligeledes fokus på bankens selskabsledelse, da stabilitetsfonden ejer aktiemajoriteten i banken efter rekapitaliseringen i foråret 2013, men med begrænset stemmeret. Derudover ejer nogle af de private investorer, der kontrollerer banken, også warrants, og de ville således få den fulde fordel, hvis aktiekursen steg kraftigt i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe moral hazard-problemer, nåede banken og stabilitetsfonden til enighed om en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale sikrer, at bankens største aktionærer ikke blander sig i bankens daglige drift, og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forhindre, at bankens ledelse tager for store risici, gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen ser positivt på, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(333)

Der er ligeledes fokus på bankens selskabsledelse, da stabilitetsfonden ejer aktiemajoriteten i banken efter rekapitaliseringen i foråret 2013, men med begrænset stemmeret. Derudover ejer nogle af de private investorer, der kontrollerer banken, også warrants, og de ville således få den fulde fordel, hvis aktiekursen steg kraftigt i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe moral hazard-problemer, nåede banken og stabilitetsfonden til enighed om en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale sikrer, at bankens største aktionærer ikke blander sig i bankens daglige drift, og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forhindre, at bankens ledelse tager for store risici, gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen ser positivt på, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan.

7.6.2.3.   Internationale aktiviteter

| (334) | En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital og likviditet som anført i betragtning 323. |
| --- | --- |

(334)

En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital og likviditet som anført i betragtning 323.

| (335) | Ifølge omstruktureringsplanen vil banken fortsat have fokus på hjemmemarkedet. Banken har allerede solgt sit datterselskab i USA. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsgarantiproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger en yderligere rationalisering af sit netværk i de tilbageværende datterselskaber som anført i betragtning 130. |
| --- | --- |

(335)

Ifølge omstruktureringsplanen vil banken fortsat have fokus på hjemmemarkedet. Banken har allerede solgt sit datterselskab i USA. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsgarantiproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger en yderligere rationalisering af sit netværk i de tilbageværende datterselskaber som anført i betragtning 130.

| (336) | De samlede udenlandske aktiver vil således blive reduceret fremover. Ved afslutningen af omstruktureringsperioden vil de tegne sig for en [...] del af bankens samlede balance. |
| --- | --- |

(336)

De samlede udenlandske aktiver vil således blive reduceret fremover. Ved afslutningen af omstruktureringsperioden vil de tegne sig for en [...] del af bankens samlede balance.

| (337) | Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske selskaber tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn som omhandlet i betragtning 138 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber bidrager også til at sikre, at udenlandske datterselskaber ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital- eller likviditetsstilling. |
| --- | --- |

(337)

Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske selskaber tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn som omhandlet i betragtning 138 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber bidrager også til at sikre, at udenlandske datterselskaber ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital- eller likviditetsstilling.

7.6.2.4.   Konklusion vedrørende rentabilitet

| (338) | Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og sikre et passende afkast på egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau. |
| --- | --- |

(338)

Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og sikre et passende afkast på egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau.

| (339) | Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan som forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne. Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet banken i det negative scenarie fortsat er rentabel og har en god kapitalstilling ved udgangen af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(339)

Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan som forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne. Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet banken i det negative scenarie fortsat er rentabel og har en god kapitalstilling ved udgangen af omstruktureringsperioden.

| (340) | Den yderligere kapital, der blev rejst i 2014, nemlig 1 750 mio. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i maj 2014 (117). [...] Kommissionen minder om, at den græske centralbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at kapitalbehovet i referencescenariet som anslået af den græske centralbank kan anses for at være en slags stresstest. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske centralbank, da dette anslåede niveau rummer en høj grad af stress, og da kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken på ny har fået adgang til kapitalmarkederne. |
| --- | --- |

(340)

Den yderligere kapital, der blev rejst i 2014, nemlig 1 750 mio. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i maj 2014 (117). [...] Kommissionen minder om, at den græske centralbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at kapitalbehovet i referencescenariet som anslået af den græske centralbank kan anses for at være en slags stresstest. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske centralbank, da dette anslåede niveau rummer en høj grad af stress, og da kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken på ny har fået adgang til kapitalmarkederne.

| (341) | Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling. |
| --- | --- |

(341)

Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.

| (342) | Det konkluderes derfor, at den allerede gennemførte omstrukturering og den yderligere planlagte omstrukturering er tilstrækkelig til at genoprette bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(342)

Det konkluderes derfor, at den allerede gennemførte omstrukturering og den yderligere planlagte omstrukturering er tilstrækkelig til at genoprette bankens langsigtede rentabilitet.

7.6.3.   Egetbidrag og byrdefordeling

| (343) | Som anført i afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen bør bankerne og deres kapitalindskydere i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne bør således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, og kapitalindskyderne bør så vidt muligt absorbere bankens tab. |
| --- | --- |

(343)

Som anført i afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen bør bankerne og deres kapitalindskydere i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne bør således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, og kapitalindskyderne bør så vidt muligt absorbere bankens tab.

7.6.3.1.   Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer

| (344) | Banken har allerede afhændet små udenlandske selskaber (i USA) og nedgearet en del af sin portefølje for at forbedre sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. I henhold til omstruktureringsplanen skal der foretages en nedgearing af bankens udenlandske aktiviteter, jf. betragtning 125-129. I betragtning af den nedgearing og de afhændelser, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene om nedgearing og afhændelser af udenlandske selskaber vil banken have reduceret sin geografiske tilstedeværelse i [...] betydeligt. Reduktionen af bankens internationale aktiver vil også reducere den eventuelle risiko for, at der vil blive behov for støtte i fremtiden, betydeligt. Det bidrager således til at reducere støttebeløbet til et minimum. |
| --- | --- |

(344)

Banken har allerede afhændet små udenlandske selskaber (i USA) og nedgearet en del af sin portefølje for at forbedre sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. I henhold til omstruktureringsplanen skal der foretages en nedgearing af bankens udenlandske aktiviteter, jf. betragtning 125-129. I betragtning af den nedgearing og de afhændelser, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene om nedgearing og afhændelser af udenlandske selskaber vil banken have reduceret sin geografiske tilstedeværelse i [...] betydeligt. Reduktionen af bankens internationale aktiver vil også reducere den eventuelle risiko for, at der vil blive behov for støtte i fremtiden, betydeligt. Det bidrager således til at reducere støttebeløbet til et minimum.

| (345) | For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller udvide sine udenlandske datterselskaber, jf. betragtning 138. Desuden sikrer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager dyre opkøb. |
| --- | --- |

(345)

For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller udvide sine udenlandske datterselskaber, jf. betragtning 138. Desuden sikrer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager dyre opkøb.

| (346) | Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Arbejdsstyrken reduceres og lønningerne nedsættes. Grækenland har ligeledes givet tilsagn om at begrænse lønniveauet for bankens ledelse, [...]. |
| --- | --- |

(346)

Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Arbejdsstyrken reduceres og lønningerne nedsættes. Grækenland har ligeledes givet tilsagn om at begrænse lønniveauet for bankens ledelse, [...].

7.6.3.2.   Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet

| (347) | Bankens historiske aktionærer blev udvandet i forbindelse med fortegningsemissionen i 2009 (118) og igen i forbindelse med stabilitetsfondens rekapitalisering (foranstaltning B4) og den private kapitaltilførsel i 2013 og marts 2014. Aktieposten ejet af bankens aktionærer, der på daværende tidspunkt omfattede de investorer, som havde indskudt kapital i 2009, blev f.eks. reduceret fra 100 % forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 til blot 2,3 % efter rekapitaliseringen. Banken har desuden ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers del af byrden har banken rejst en betydelig privat kapital siden krisens begyndelse i 2008, nemlig 807 mio. EUR i 2009, 1 444 mio. EUR i 2013 og 1 750 mio. EUR i 2014. |
| --- | --- |

(347)

Bankens historiske aktionærer blev udvandet i forbindelse med fortegningsemissionen i 2009 (118) og igen i forbindelse med stabilitetsfondens rekapitalisering (foranstaltning B4) og den private kapitaltilførsel i 2013 og marts 2014. Aktieposten ejet af bankens aktionærer, der på daværende tidspunkt omfattede de investorer, som havde indskudt kapital i 2009, blev f.eks. reduceret fra 100 % forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 til blot 2,3 % efter rekapitaliseringen. Banken har desuden ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers del af byrden har banken rejst en betydelig privat kapital siden krisens begyndelse i 2008, nemlig 807 mio. EUR i 2009, 1 444 mio. EUR i 2013 og 1 750 mio. EUR i 2014.

7.6.3.3.   Efterstillede kreditorers del af byrden

| (348) | Bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken har gennemført en række tiltag vedrørende passivstyring for at generere kapital, jf. betragtning 134. |
| --- | --- |

(348)

Bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken har gennemført en række tiltag vedrørende passivstyring for at generere kapital, jf. betragtning 134.

| (349) | De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som angivet i betragtning 143. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret en passende byrdefordeling med hensyn til bidrag fra bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer, og at kravene i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt. |
| --- | --- |

(349)

De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som angivet i betragtning 143. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret en passende byrdefordeling med hensyn til bidrag fra bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer, og at kravene i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.

7.6.3.4.   Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling

| (350) | Sammenholdt med den samlede modtagne statslige rekapitalisering er egetbidraget og byrdefordelingen, navnlig i form af salg af aktier og reduktion af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Reduktionen vedrører kun de udenlandske aktiviteter, der tegner sig for en begrænset del af bankens aktiviteter (119), og det er ikke hensigten at reducere udlåns- og indlånsporteføljen i Grækenland i forbindelse med omstruktureringen, der tværtimod er steget markant i det seneste år efter overtagelserne. Kommissionen tager imidlertid hensyn til de forhold, der er anført i afsnit 7.6.1, og navnlig til det forhold, at den modtagne støtte er delvist omfattet af undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at acceptere et lavere egetbidrag og en lavere byrdefordeling. Kommissionen bemærker ligeledes på den positive side, at banken rejste 1 444 mio. EUR på markedet i maj 2013 og 1 750 mio. EUR i marts 2014, [...]. Den kapital, der blev rejst i marts 2014, blev desuden rejst til en aktiekurs svarende til den aktiekurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4). Den høje emissionskurs begrænsede således udvandingen af stabilitetsfonden. Banken tilbagebetalte ligeledes præferenceaktierne (foranstaltning A). Under hensyntagen til disse faktorer kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at omfatte tilstrækkelige foranstaltninger vedrørende egetbidraget og byrdefordelingen med henblik på at begrænse støtten til det nødvendige minimum. |
| --- | --- |

(350)

Sammenholdt med den samlede modtagne statslige rekapitalisering er egetbidraget og byrdefordelingen, navnlig i form af salg af aktier og reduktion af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Reduktionen vedrører kun de udenlandske aktiviteter, der tegner sig for en begrænset del af bankens aktiviteter (119), og det er ikke hensigten at reducere udlåns- og indlånsporteføljen i Grækenland i forbindelse med omstruktureringen, der tværtimod er steget markant i det seneste år efter overtagelserne. Kommissionen tager imidlertid hensyn til de forhold, der er anført i afsnit 7.6.1, og navnlig til det forhold, at den modtagne støtte er delvist omfattet af undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at acceptere et lavere egetbidrag og en lavere byrdefordeling. Kommissionen bemærker ligeledes på den positive side, at banken rejste 1 444 mio. EUR på markedet i maj 2013 og 1 750 mio. EUR i marts 2014, [...]. Den kapital, der blev rejst i marts 2014, blev desuden rejst til en aktiekurs svarende til den aktiekurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4). Den høje emissionskurs begrænsede således udvandingen af stabilitetsfonden. Banken tilbagebetalte ligeledes præferenceaktierne (foranstaltning A). Under hensyntagen til disse faktorer kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at omfatte tilstrækkelige foranstaltninger vedrørende egetbidraget og byrdefordelingen med henblik på at begrænse støtten til det nødvendige minimum.

7.6.4.   Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger

| (351) | I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe moral hazard-problemer og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd. |
| --- | --- |

(351)

I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe moral hazard-problemer og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.

| (352) | I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapitalstøtte fra staten svarende til 23,7 % af dens risikovægtede aktiver (120). Derudover fik banken likviditetsgarantier i 2010 for et beløb på 9,9 mia. EUR og statsobligationslån for et beløb på 1,3 mia. EUR, der tilsammen svarede til næsten 25 % af bankens balance. Banken modtog desuden statsgaranteret ELA. Foranstaltninger til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed nødvendige i lyset af det store støttebeløb. Derudover har banken store markedsandele i Grækenland. Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, Geniki, de overførte cypriotiske aktiviteter og MBG øgede bankens markedsandele. Efter disse overtagelser beløb bankens andel af indlån i Grækenland sig til 29 % ved udgangen af 2013, og markedsandelen af boliglån, forbrugerlån og erhvervslån var henholdsvis 25 %, 22 % og 35 % (sammenholdt med henholdsvis 10 %, 8 %, 8 % og 14 % i 2011) (121). |
| --- | --- |

(352)

I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapitalstøtte fra staten svarende til 23,7 % af dens risikovægtede aktiver (120). Derudover fik banken likviditetsgarantier i 2010 for et beløb på 9,9 mia. EUR og statsobligationslån for et beløb på 1,3 mia. EUR, der tilsammen svarede til næsten 25 % af bankens balance. Banken modtog desuden statsgaranteret ELA. Foranstaltninger til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed nødvendige i lyset af det store støttebeløb. Derudover har banken store markedsandele i Grækenland. Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, Geniki, de overførte cypriotiske aktiviteter og MBG øgede bankens markedsandele. Efter disse overtagelser beløb bankens andel af indlån i Grækenland sig til 29 % ved udgangen af 2013, og markedsandelen af boliglån, forbrugerlån og erhvervslån var henholdsvis 25 %, 22 % og 35 % (sammenholdt med henholdsvis 10 %, 8 %, 8 % og 14 % i 2011) (121).

| (353) | Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder i vidt omfang skyldtes eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, der har rystet den græske økonomi siden 2008, som allerede anført i betragtning 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe moral hazard-problemer er således mindsket. Som anført i afsnit 7.6.1 i denne afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne mindre i lyset af disse faktorer og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger. Af disse grunde kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at hensigten med omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og de store markedsandele ikke er at nedbringe balancen og udlån i Grækenland. Det ville imidlertid være problematisk, hvis den mest støttede bank blandt de fire store græske banker og den bank, som voksede mest som følge af opkøb i de seneste år, fortsat voksede hurtigere i omstruktureringsperioden end markedet med risiko for at fortrænge de mindre støttede banker. Kommissionen glæder sig derfor over tilsagnet om, at banken ikke vil vokse hurtigere end markedet. |
| --- | --- |

(353)

Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder i vidt omfang skyldtes eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, der har rystet den græske økonomi siden 2008, som allerede anført i betragtning 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe moral hazard-problemer er således mindsket. Som anført i afsnit 7.6.1 i denne afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne mindre i lyset af disse faktorer og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger. Af disse grunde kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at hensigten med omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og de store markedsandele ikke er at nedbringe balancen og udlån i Grækenland. Det ville imidlertid være problematisk, hvis den mest støttede bank blandt de fire store græske banker og den bank, som voksede mest som følge af opkøb i de seneste år, fortsat voksede hurtigere i omstruktureringsperioden end markedet med risiko for at fortrænge de mindre støttede banker. Kommissionen glæder sig derfor over tilsagnet om, at banken ikke vil vokse hurtigere end markedet.

| (354) | Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige rekapitaliseringer satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder. |
| --- | --- |

(354)

Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige rekapitaliseringer satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder.

| (355) | Kommissionen bemærker, at banken ud over den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering fortsat vil nedgeare og omstrukturere sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (122). Derudover gav banken tilsagn om ikke at anvende statsstøtte til at finansiere flere aktiviteter på dette område. Statsstøtten vil således ikke blive anvendt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder. |
| --- | --- |

(355)

Kommissionen bemærker, at banken ud over den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering fortsat vil nedgeare og omstrukturere sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (122). Derudover gav banken tilsagn om ikke at anvende statsstøtte til at finansiere flere aktiviteter på dette område. Statsstøtten vil således ikke blive anvendt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder.

| (356) | Grækenland har også givet tilsagn om, at banken ikke vil foretage dyre opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og f.eks. ikke til vækst på udenlandske markeder. |
| --- | --- |

(356)

Grækenland har også givet tilsagn om, at banken ikke vil foretage dyre opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og f.eks. ikke til vækst på udenlandske markeder.

| (357) | Tilsagnet om at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indlån, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en korrekt kreditrisikovurdering vil ligeledes forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder. |
| --- | --- |

(357)

Tilsagnet om at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indlån, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en korrekt kreditrisikovurdering vil ligeledes forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.

| (358) | Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne. |
| --- | --- |

(358)

Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.

7.6.5.   Tilsyn

| (359) | I medfør af afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (123) fra Grækenland vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som allerede er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, dvs. den 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Kommissionen mener derfor, at der er sikret et korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(359)

I medfør af afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (123) fra Grækenland vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som allerede er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, dvs. den 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Kommissionen mener derfor, at der er sikret et korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.

7.6.6.   Konklusion vedrørende foreneligheden af foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 med omstruktureringsmeddelelsen

| (360) | Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget til denne afgørelse sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, at den er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget, at den på en hensigtsmæssig måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i denne afgørelse, og at den er proportional. Omstruktureringsplanen og de tilsagn, der blev forelagt Kommissionen, opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(360)

Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget til denne afgørelse sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, at den er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget, at den på en hensigtsmæssig måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i denne afgørelse, og at den er proportional. Omstruktureringsplanen og de tilsagn, der blev forelagt Kommissionen, opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen.

8.   KONKLUSION

| (361) | Kommissionen beklager, at Grækenland ulovligt har gennemført støtteforanstaltning B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom foranstaltningerne blev gennemført, før de formelt blev anmeldt. Disse foranstaltninger samt de øvrige foranstaltninger, der er analyseret i denne afgørelse kan imidlertid anses for at være forenelige med det indre marked — |
| --- | --- |

(361)

Kommissionen beklager, at Grækenland ulovligt har gennemført støtteforanstaltning B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom foranstaltningerne blev gennemført, før de formelt blev anmeldt. Disse foranstaltninger samt de øvrige foranstaltninger, der er analyseret i denne afgørelse kan imidlertid anses for at være forenelige med det indre marked —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE

Artikel 1

1.   Følgende foranstaltninger, der er gennemført af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:

| a) | likviditetsstøtten i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2) |
| --- | --- |

a)

likviditetsstøtten i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2)

| b) | den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2) |
| --- | --- |

b)

den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)

| c) | tilsagnserklæringen på 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3) |
| --- | --- |

c)

tilsagnserklæringen på 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3)

| d) | rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4) |
| --- | --- |

d)

rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4)

| e) | rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C). |
| --- | --- |

e)

rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C).

2.   I lyset af omstruktureringsplanen for Piraeus Bank Group, der omfatter Piraeus Bank S.A. og alle bankens datterselskaber og filialer, og som blev fremlagt den 25. juni 2014, og Grækenlands tilsagn af samme dato er følgende statsstøtte forenelig med det indre marked:

| a) | kapitaltilførslen på 750 mio. EUR ydet af Grækenland til Piraeus Bank S.A. i maj 2009 og december 2011 i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A) |
| --- | --- |

a)

kapitaltilførslen på 750 mio. EUR ydet af Grækenland til Piraeus Bank S.A. i maj 2009 og december 2011 i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)

| b) | likviditetsstøtte i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb på 30,4 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2) |
| --- | --- |

b)

likviditetsstøtte i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb på 30,4 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)

| c) | den første midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1) |
| --- | --- |

c)

den første midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1)

| d) | den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2) |
| --- | --- |

d)

den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)

| e) | tilsagnserklæringen om 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3) |
| --- | --- |

e)

tilsagnserklæringen om 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3)

| f) | rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4) |
| --- | --- |

f)

rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4)

| g) | rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C). |
| --- | --- |

g)

rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C).

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2014.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Se Kommissionens afgørelse af 27. juli 2012 i statsstøttesag SA. 34826 (2012/C, ex 2012/NN), »Den græske finansielle stabiliseringsfonds rekapitalisering af Piræus Bank« (EUT C 359 af 21.11.2012, s. 43).

1

(2)  Kommissionens beslutning af 19. november 2008 i statsstøttesag N 560/2008 om støtteforanstaltninger til kreditinstitutter i Grækenland – »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (EUT C 125 af 5.6.2009, s. 6). Den blev registreret som sag SA.26678 (N 560/2008). Ordningen blev senere forlænget og ændret som anført i fodnote 4.

2

(3)  »Banken« henviser til Piraeus Bank Group.

3

(4)  Den 2. september 2009 anmeldte Grækenland en række ændringer af støtteforanstaltningerne og en forlængelse indtil den 31. december 2009, som blev godkendt den 18. september 2009 (se Kommissionens beslutning af 18. september 2009 i statsstøttesag N 504/2009 om forlængelse og ændring af den græske bankstøtteordning (EUT C 264 af 6.11.2009, s. 5)). Den 25. januar 2010 godkendte Kommissionen endnu en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil den 30. juni 2010 (se Kommissionens afgørelse af 25. januar 2010 i statsstøttesag N 690/2009 om forlængelse af den græske bankstøtteordning (EUT C 57 af 9.3.2010, s. 6)). Den 30. juni 2010 godkendte Kommissionen en række ændringer af støtteforanstaltningerne og en forlængelse indtil den 31. december 2010 (se Kommissionens afgørelse af 30. juni 2010 i statsstøttesag N 260/2010 om forlængelse af den græske bankstøtteordning (EUT C 238 af 3.9.2010, s. 3)). Den 21. december 2010 godkendte Kommissionen en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil den 30. juni 2011 (se Kommissionens afgørelse af 21. december 2010 i statsstøttesag SA.31998 (2010/N) om den fjerde forlængelse af den græske bankstøtteordning (EUT C 53 af 19.2.2011, s. 2)). Den 4. april 2011 godkendte Kommissionen en ændring (se Kommissionens afgørelse af 4. april 2011 i statsstøttesag SA.32767 (2011/N) om en ændring af den græske bankstøtteordning (EUT C 164 af 2.6.2011, s. 8)). Den 27. juni 2011 godkendte Kommissionen en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil den 31. december 2011 (se Kommissionens afgørelse af 27. juni 2011 i statsstøttesag SA.33153 (2011/N) om den femte forlængelse af den græske bankstøtteordning (EUT C 274 af 17.9.2011, s. 6)). Den 6. februar 2012 godkendte Kommissionen en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil den 30. juni 2012 (se Kommissionens afgørelse af 6. februar 2012 i statsstøttesag SA.34149 (2011/N) om den sjette forlængelse af den græske bankstøtteordning (EUT C 101 af 4.4.2012, s. 2)). Den 6. juli 2012 godkendte Kommissionen endnu en forlængelse af støtteforanstaltningerne indtil den 31. december 2012 (se Kommissionens afgørelse af 6. juli 2012 i statsstøttesag SA.35002 (2012/N) om forlængelse af den græske bankstøtteordning (EUT C 77 af 15.3.2013, s. 14)). Den 22. januar 2013 godkendte Kommissionen en forlængelse af garantiordningen og obligationslåneordningen indtil den 30. juni 2013 (se Kommissionens afgørelse af 22. januar 2013 i statsstøttesag SA.35999 (2012/N) — Grækenland, »Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece« (EUT C 162 af 7.6.2013, s. 6)). Den 25. juli 2013 godkendte Kommissionen en forlængelse af garantiordningen og obligationslåneordningen indtil den 31. december 2013 (se Kommissionens afgørelse af 25. juli 2013 i statsstøttesag SA.36956 (2013/N) — Grækenland, »Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece« (EUT C 141 af 9.5.2014, s. 3)). Den 14. januar 2014 godkendte Kommissionen en forlængelse af garantiordningen og obligationslåneordningen indtil den 30. juni 2014 (se Kommissionens afgørelse af 14. januar 2014 i statsstøttesag SA. 37958 (2013/N) — Grækenland, »Prolongation of the Guarantee Scheme and the Bond Loan Scheme for Credit Institutions in Greece« (EUT C 280 af 22. august 2014, s. 18)).

4

(5)  Se fodnote 1.

5

(6)  Pressemeddelelse fra stabilitetsfonden af 24. december 2012, findes på: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

6

(7)  Kommissionen registrerede disse foranstaltninger som sag SA.36005 (2013/NN).

7

(8)  Kommissionens afgørelse af 23. maj 2011 i statsstøttesag SA.31154 om omstrukturering af Agricultural Bank of Greece – »Restructuring of Agricultural Bank of Greece« (EUT C 317 af 29.10.2011, s. 4).

8

(9)  P&A-proceduren er en afviklingsprocedure, der har til formål at identificere aktiver og passiver af høj kvalitet i en juridisk enhed under afvikling og auktionere disse med henblik på overførsel til et rentabelt selskab.

9

(10)  Kommissionens afgørelse af 3. maj 2013 i statsstøttesag SA.35460 om afviklingsstøtte til afvikling af ATE Bank – »Liquidation aid for ATE Bank resolution« (EUT C 261 af 10.9.2013, s. 1).

10

(11)  Se afsnit 2.3.3.3.

11

(12)  Finansministrene i euroområdet, dvs. de medlemsstater, som har indført euroen som officiel valuta, deltager i eurogruppemøderne.

12

(13)  Se afsnit 2.3.3.3.

13

(14)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. »The Second Economic Adjustment Programme for Greece — March 2012«, s. 17, findes på:

14

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

(15)  Se afsnit II »The restructuring of the Greek Sovereign Debt« i »Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector«, Bank of Greece, december 2012, findes på: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

15

(16)  Pressemeddelelse fra finansministeriet af 9. marts 2012, findes på: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

16

(17)  Se fodnote 14, s. 106.

17

(18)  Se fodnote 15.

18

(19)  Se fodnote 14, s. 104.

19

(20)  Se fodnote 15.

20

(21)  Den Europæiske Centralbank og de nationale centralbanker udgør tilsammen Eurosystemet, som er euroområdets centralbanksystem.

21

(22)  Pressemeddelelse fra finansministeriet af 3. december 2012, findes på: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.

22

Dette tilbagekøb af landets egen gæld til en kurs, der lå langt under pålydende værdi, gav Grækenland en betydelig gældsreduktion.

(23)  I mangel af et sådant tilbagekøb kunne markedsværdien af disse nye GSO'er være steget afhængigt af udviklingen i markedsparametre som rentesatser og sandsynligheden for Grækenlands misligholdelse af sine lån.

23

(24)  Inklusive det forventede tab på nye lån udstedt i Grækenland i perioden fra juni 2013 til december 2016.

24

(25)  Virkningen af prognoserne for tab på lån for udenlandsk risiko blev beregnet efter udenlandsk skat og under hensyntagen til de tilsagn angående afhændelser, som blev afgivet over for Generaldirektoratet for Konkurrence på daværende tidspunkt.

25

(26)  NBG's hensættelser til tab på lån pr. 30. juni 2013 proforma for First Business Banks og Probanks hensættelser.

26

(27)  Eurobanks hensættelser til tab på lån pr. 30. juni 2013 proforma for hensættelserne i New Hellenic Postbank og New Proton Bank, som blev opkøbt i august 2013.

27

| Kilde: | Bank of Greece, »2013 Stress Test of the Greek Banking Sector«, marts 2014, s. 42. |
| --- | --- |

Kilde:

Kilde:

Bank of Greece, »2013 Stress Test of the Greek Banking Sector«, marts 2014, s. 42.

(28)  Årsberetning 2012: http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

28

(29)  Se tabel 2.

29

(30)  For 2012 omfatter dette beløb ikke de to midlertidige rekapitaliseringer, som banken fik. Beløbet for 2013 omfatter hele rekapitaliseringen i foråret 2013.

30

(31)  Inklusive ATE og Geniki

31

(32)  Inklusive ATE og Geniki, de græske filialer af de tre cypriotiske banker og MBG

32

| Kilde: | Årsberetninger for 2011 og 2012, årsregnskaber for 2013. |
| --- | --- |

Kilde:

Kilde:

Årsberetninger for 2011 og 2012, årsregnskaber for 2013.

(33)  Se tabel 2.

33

(34)  Se afsnit 2.3.1.2 om statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.

34

(35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou

35

(36)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40.

36

(37)  Se betragtning 27 i ATE-afviklingsafgørelsen.

37

(38)  Hellenic Bank Association, data tilgængelige på: http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf

38

(39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf

39

(40)  PIMCO-rapport »Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus«, 1. februar 2013. Kapitalprognoserne blev både foretaget i et referencescenarie og et negativt scenarie. Referencedatoen for udnyttelse var den 30. juni 2012, og prognoseperioden var 30. juni 2012 – 30. juni 2015.

40

(41)  Se betragtning 101.

41

(42)  Ibid.

42

(43)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 51.

43

(44)  Begrebet »risikovægtede aktiver« er en lovbestemt samlebetegnelse for en finansiel institutions risikoeksponering, som bruges af tilsynsførende myndigheder til at overvåge finansielle institutioners kapitalgrundlag.

44

(45)  Forretningshemmelighed

45

(46)  Ifølge den græske centralbanks brev af 7. november 2011 gælder garantierne den samlede likviditetsstøtte i en nødsituation (ELA).

46

(47)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 133.

47

(48)  Eksklusive den del af rekapitaliseringen tegnet af stabilitetsfonden for at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af ATE Bank og de tre cypriotiske bankers græske filialer. Der redegøres nærmere herfor i betragtning 101.

48

(49)  I tegningsaftalen hedder det: »Den effektive risiko, der skal betales til banken, omfatter EFSF-obligationerne og eventuelle kuponbetalinger og påløbne renter på EFSF-obligationerne for perioden fra udstedelsen af obligationerne indtil omlægningen af forskuddet til aktiekapital og andre konvertible finansielle instrumenter som foreskrevet heri.«

49

(50)  Se tabel 3.

50

(51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf

51

(52)  Se betragtning 112.

52

(53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf

53

(54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

55

(56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

56

(57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf

57

(58)  Udnyttelseskursen den 2. januar 2014 var f.eks. 1,7340 EUR, den 2. juli 2014 var den 1,7680 EUR, den 2. januar 2015 vil den være 1,8105 EUR og den 2. juli 2015 1,8530 EUR osv.

58

(59)  Se afsnit 2.3.3.4.

59

(60)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 117.

60

(61)  Inklusive bidrag til Deposit and Investment Guarantee Fund (»TEKE«).

61

(62)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 128.

62

(63)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 117.

63

(64)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 133.

64

(65)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 117.

65

(66)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 136.

66

(67)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 128.

67

(68)  Årsberetning for 2012 for 2012-tal, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

68

Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 96, for 2014-tal.

(69)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 97.

69

(70)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 149.

70

(71)  Se tilsagnene i bilaget, kapitel I.

71

(72)  Se tilsagnene i bilaget, kapitel I.

72

(73)  Se tilsagnene i bilaget, kapitel I.

73

(74)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 44.

74

(75)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 147.

75

(76)  Se tilsagnene i bilaget, kapitel II.

76

(77)  Se tilsagnene i bilaget, kapitel II.

77

(78)  Se bilag, kapitel II.

78

(79)  Se bilag, kapitel II.

79

(80)  Se bilag, kapitel III, afsnit A.

80

(81)  Se bilag, kapitel III, afsnit A.

81

(82)  Se bilag, kapitel III, afsnit A.

82

(83)  Se bilag, kapitel III, afsnit C.

83

(84)  »Endelig skal det præciseres, at Den Hellenske Republik vil anmode om Europa-Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af Alpha Bank eller en statslig enhed, herunder stabilitetsfonden, således at Europa-Kommissionen kan kontrollere, at det påtænkte tilbagekøb af de pågældende warrants ikke er i strid med statens krav til forrentning i henhold til statsstøttereglerne.«

84

(85)  Meddelelse fra Kommissionen — Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8).

85

(86)  Betragtning 64 i Piraeus-indledningsafgørelsen.

86

(87)  Betragtning 68 i Piraeus-indledningsafgørelsen.

87

(88)  Se betragtning 35.

88

(89)  Se betragtning 101.

89

(90)  Meddelelse fra Kommissionen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (EUT C 195 af 19.8.2009, s. 9).

90

(91)  Meddelelse fra Kommissionen om anvendelse af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen fra og med 1. januar 2012 (EUT C 356 af 6.12.2011, s. 7).

91

(92)  Meddelelse fra Kommissionen om statsstøttereglernes anvendelse fra den 1. august 2013 på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (EUT C 216 af 30.7.2013, s. 1).

92

(93)  Se fodnote 6.

93

(94)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40.

94

(95)  Se fodnote 4.

95

(96)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 51.

96

(97)  Se Piraeus-indledningsafgørelsen, betragtning 41.

97

(98)  Det bemærkes også, at Grækenland bevilgede støtten til banken i henhold til den græske bankstøtteordning, som er blevet godkendt af Kommissionen på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og igennem stabilitetsfonden, hvis stiftelse også er blevet godkendt ved Kommissionens afgørelse.

98

(99)  Se fodnote 6.

99

(100)  Se betragtning 41 i Kommissionens beslutning i sag NN 51/2008, Garantiordning for banker i Danmark (EUT C 273 af 28.10.2008, s. 2).

100

(101)  Se betragtning 96. De påløbne renter tæller som et yderligere bidrag fra stabilitetsfonden og reducerer dermed den betaling, som stabilitetsfonden skulle erlægge til banken for at betale for rekapitaliseringen i foråret 2013.

101

(102)  Se også afsnit 7.5.1.

102

(103)  Den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (»TERP«) er en almindeligt accepteret teknik på markedet til kvantificering af udvandingseffekten af aktiekapitalforhøjelser.

103

(104)  Se betragtning 55.

104

(105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689.

105

(106)  Se betragtning 68.

106

(107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497

107

(108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713

108

(109)  Se betragtning 80.

109

(110)  Kommissionens afgørelse af 30. august 2013 i sag SA.34724, »Restructuring of Banco Comercial Português (BCP) Group«, endnu ikke offentliggjort.

110

(111)  Se tabel 2.

111

(112)  Se punkt 28 i omstruktureringsmeddelelsen og betragtning 320 i Kommissionens afgørelse af 5. april 2011 om Nederlandenes foranstaltninger C 11/09 (ex NN 53b/2008, NN 2/10 og N 19/10) til fordel for ABN AMRO Group NV (oprettet efter fusionen mellem Fortis Bank Nederland og ABN AMRO N) (EUT L 333 af 15.12.2011, s. 1).

112

(113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive

113

(114)  Kommissionen bemærker ligeledes, at denne del af bankens likviditetsbehov skyldes den atypiske karakter af stabilitetsfondens deltagelse i den første og anden midlertidige rekapitalisering og i rekapitaliseringen i foråret 2013. Som modydelse for deltagelsen overførte stabilitetsfonden rent faktisk EFSF-obligationer i stedet for likvide midler. Banken ejer et stort antal mellem- og langfristede EFSF-obligationer, og bankens likviditetsbehov er således større, end hvis rekapitaliseringen var blevet betalt kontant. Denne del af likviditetsbehovet er ikke udtryk for en uhensigtsmæssig forretningsmodel eller balancestruktur. Dette behov vil automatisk forsvinde, når EFSF-obligationerne udløber.

114

(115)  Se betragtning 116.

115

(116)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 132.

116

(117)  Se betragtning 52.

117

(118)  Se betragtning 132.

118

(119)  Størrelsen af den foreslåede foranstaltning vedrørende egetbidrag skal sammenholdes med bankens størrelse inden overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, Geniki, BCP og de overførte cypriotiske aktiviteter af de grunde, der er anført i afsnit 7.1.3.5.

119

(120)  Hvis der tages høje for den faktisk udbetalte støtte, der er mest fordelagtig og således mest konkurrencefordrejende, reduceres støttebeløbet til 19,4 % af bankens risikovægtede aktiver.

120

(121)  Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 35.

121

(122)  Se bilag, kapitel II.

122

(123)  Se betragtning 129.

123

---

BILAG

PIRAEUS BANK — DEN HELLENSKE REPUBLIKS TILSAGN

Den Hellenske Republik sikrer, at banken gennemfører den omstruktureringsplan, der er fremlagt den 25. juni 2014. Omstruktureringsplanen er baseret på makroøkonomiske antagelser som bestemt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) i tillægget og på lovbestemte antagelser.

Den Hellenske Republik giver hermed følgende tilsagn (»tilsagnene«) som en integreret del af omstruktureringsplanen. Tilsagnene omfatter tilsagnene om at gennemføre omstruktureringsplanen (»omstruktureringstilsagnene«) og tilsagnene om selskabsledelse og forretningsaktiviteter.

Tilsagnene finder anvendelse fra datoen for vedtagelse af Kommissionens afgørelse om godkendelse af omstruktureringsplanen (»afgørelsen«).

Omstruktureringsperioden slutter den 31. december 2018. Tilsagnene gælder under hele omstruktureringsperioden, medmindre andet er angivet i de enkelte tilsagn.

Denne tekst fortolkes i lyset af afgørelsen på baggrund af den generelle EU-retlige ramme og ved henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (1).

KAPITEL I.   DEFINITIONER

I forbindelse med tilsagnene forstås ved:

1.   Banken: Piraeus Bank S.A. og alle dens datterselskaber. Den omfatter således hele Piraeus Bank Group med alle dens græske og ikkegræske datterselskaber og filialer med såvel bankvirksomhed som anden virksomhed.

2.   Kapitalforøgende bud i banksektoren: Et bud, som resulterer i en forøgelse af bankens lovbestemte kapitalprocent under hensyntagen til alle relevante elementer, navnlig fortjeneste/tab bogført for transaktionen og nedbringelsen af de risikovægtede aktiver som følge af salget (om nødvendigt korrigeret for stigningen i risikovægtede aktiver som følge af blivende finansielle forbindelser).

3.   Kapitalforøgende bud i forsikringssektoren: Et bud, som resulterer i en forøgelse af bankens lovbestemte kapitalprocent. Ethvert bud over den bogførte værdi af forsikringsvirksomheden i bankens regnskaber antages automatisk at være kapitalforøgende.

4.   Lukning: Datoen for overdragelsen til køberen af ejendomsretten til den frasolgte virksomhed.

5.   Den frasolgte virksomhed: Alle forretninger og aktiver, som banken giver tilsagn om at sælge eller afvikle.

6.   Ikrafttrædelsesdato: Datoen for vedtagelsen af afgørelsen.

7.   Slutdato for omstruktureringsperioden: 31. december 2018.

8.   Udenlandske aktiver eller ikkegræske aktiver: Aktiver knyttet til kundeaktiviteter uden for Grækenland, uafhængigt af det land, hvor aktiverne bogføres. F.eks. er aktiver, der bogføres i Luxembourg, men knytter sig til kundeaktiviteter i Grækenland, ikke medtaget i denne definition. Omvendt anses aktiver, der bogføres i Luxembourg eller Grækenland, men knytter sig til kundeaktiviteter i andre sydøsteuropæiske lande, for at være udenlandske aktiver og medtages i denne definition.

9.   Udenlandske virksomheder: Bankens datterselskaber og filialer med bankvirksomhed eller anden virksomhed.

10.   Udenlandske datterselskaber: Alle bankens datterselskaber med bankvirksomhed eller anden virksomhed uden for Grækenland.

11.   Græsk bankvirksomhed: Bankens græske bankvirksomhed, uafhængigt af hvor aktiverne bogføres.

12.   Anden græsk virksomhed: Anden græsk virksomhed, som banken udøver, uafhængigt af hvor aktiverne bogføres.

13.   Græske datterselskaber: Alle bankens græske datterselskaber med bankvirksomhed eller anden virksomhed.

14.   Den tilsynsførende administrator: En eller flere fysiske eller juridiske personer, som er uafhængige af banken, godkendt af Kommissionen og udnævnt af banken. Den tilsynsførende administrator har pligt til at føre tilsyn med bankens overholdelse af tilsagnene.

15.   Køber: En eller flere fysiske eller juridiske personer, som helt eller delvis køber den frasolgte virksomhed.

16.   Salg: Salget af 100 % af bankens aktiebeholdning, medmindre andet er anført i det enkelte tilsagn.

I forbindelse med tilsagnene gælder udtrykkene i både ental og flertal, medmindre andet er anført i tilsagnene.

KAPITEL II.   OMSTRUKTURERINGSTILSAGN

| 1. | Antal filialer i Grækenland: Antallet af filialer i Grækenland må ikke overstige [...] pr. 31. december 2017. I tilfælde af afhændelse af Geniki ændres antallet til [...]. |
| --- | --- |

1.

Antal filialer i Grækenland: Antallet af filialer i Grækenland må ikke overstige [...] pr. 31. december 2017. I tilfælde af afhændelse af Geniki ændres antallet til [...].

| 2. | Antal ansatte i Grækenland: Antallet af fuldtidsækvivalenter (»FTÆ'er«) i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) må ikke overstige [...] pr. 31. december 2017. I tilfælde af afhændelse af Geniki ændres antallet til [...]. |
| --- | --- |

2.

Antal ansatte i Grækenland: Antallet af fuldtidsækvivalenter (»FTÆ'er«) i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) må ikke overstige [...] pr. 31. december 2017. I tilfælde af afhændelse af Geniki ændres antallet til [...].

| 3. | Samlede omkostninger i Grækenland: De samlede omkostninger (2) i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) må ikke overstige 1 200 mio. EUR i 2017. I tilfælde af afhændelse af Geniki ændres beløbet til [...] mio. EUR. |
| --- | --- |

3.

Samlede omkostninger i Grækenland: De samlede omkostninger (2) i Grækenland (græsk bankvirksomhed og anden virksomhed) må ikke overstige 1 200 mio. EUR i 2017. I tilfælde af afhændelse af Geniki ændres beløbet til [...] mio. EUR.

| 4. | Indlånsomkostninger i Grækenland: For at genoprette sin rentabilitet før hensættelser på det græske marked skal banken nedbringe sine finansieringsomkostninger gennem en nedsættelse af indlånsomkostningerne i Grækenland (herunder opsparings-, anfordrings- og aftalekonti og andre lignende produkter, der tilbydes kunderne, og som banken bærer omkostningerne ved) [...]. |
| --- | --- |

4.

Indlånsomkostninger i Grækenland: For at genoprette sin rentabilitet før hensættelser på det græske marked skal banken nedbringe sine finansieringsomkostninger gennem en nedsættelse af indlånsomkostningerne i Grækenland (herunder opsparings-, anfordrings- og aftalekonti og andre lignende produkter, der tilbydes kunderne, og som banken bærer omkostningerne ved) [...].

| 5. | Forholdet mellem nettoudlån og indlån i Grækenland: For den græske bankvirksomhed skal forholdet mellem nettoudlån og samlede indlån være højst [...] pr. 31. december 2017. [...] |
| --- | --- |

5.

Forholdet mellem nettoudlån og indlån i Grækenland: For den græske bankvirksomhed skal forholdet mellem nettoudlån og samlede indlån være højst [...] pr. 31. december 2017. [...]

| 6. | Bruttoudlånsvækst i den græske bankvirksomhed: Bruttoudlånsvæksten vil ikke overstige markedsvæksten som anført af den græske centralbank, medmindre markedsvæksten ligger under Kommissionens prognoser (se tillægget), som omstruktureringsplanen er baseret på. I dette tilfælde kan loftet over udlånsvæksten ændres under hensyntagen til de makroøkonomiske betingelser og konkurrencen i den græske banksektor. Dette tilsagn overvåges årligt. |
| --- | --- |

6.

Bruttoudlånsvækst i den græske bankvirksomhed: Bruttoudlånsvæksten vil ikke overstige markedsvæksten som anført af den græske centralbank, medmindre markedsvæksten ligger under Kommissionens prognoser (se tillægget), som omstruktureringsplanen er baseret på. I dette tilfælde kan loftet over udlånsvæksten ændres under hensyntagen til de makroøkonomiske betingelser og konkurrencen i den græske banksektor. Dette tilsagn overvåges årligt.

| 7. | Støtte til udenlandske datterselskaber: Banken må ikke tilføre et udenlandsk datterselskab yderligere egenkapital eller efterstillet kapital på et beløb, der fra ikrafttrædelsesdatoen og indtil den 30. juni 2018 er højere end det laveste af følgende beløb: i) [...] % af det pågældende datterselskabs risikovægtede aktiver opgjort pr. 31. december 2012 eller ii) [...] mio. EUR samlet for alle udenlandske datterselskaber (kumulativt for perioden fra den 30. juni 2013 til den 30. juni 2018). Hvis banken agter at tilføre det udenlandske datterselskab egenkapital eller efterstillet gæld på et beløb, der er højere end den definerede tærskel, skal den anmode de græske myndigheder om at søge Kommissionens godkendelse af en ændring af omstruktureringsplanen [...]. |
| --- | --- |

7.

Støtte til udenlandske datterselskaber: Banken må ikke tilføre et udenlandsk datterselskab yderligere egenkapital eller efterstillet kapital på et beløb, der fra ikrafttrædelsesdatoen og indtil den 30. juni 2018 er højere end det laveste af følgende beløb: i) [...] % af det pågældende datterselskabs risikovægtede aktiver opgjort pr. 31. december 2012 eller ii) [...] mio. EUR samlet for alle udenlandske datterselskaber (kumulativt for perioden fra den 30. juni 2013 til den 30. juni 2018). Hvis banken agter at tilføre det udenlandske datterselskab egenkapital eller efterstillet gæld på et beløb, der er højere end den definerede tærskel, skal den anmode de græske myndigheder om at søge Kommissionens godkendelse af en ændring af omstruktureringsplanen [...].

| 8. | Nedgearing af ikkegræske aktiver inden den 30. juni 2018: De græske myndigheder giver tilsagn om, at banken opfylder mindst en af følgende to betingelser pr. 30. juni 2018:






  a) | Den samlede størrelse af porteføljen af udenlandske aktiver nedbringes til højst [...] mia. EUR. Hvis banken gennemfører [...], øges dette loft på [...] mia. EUR til [...] mia. EUR. |
| --- | --- | --- |

8.

Nedgearing af ikkegræske aktiver inden den 30. juni 2018: De græske myndigheder giver tilsagn om, at banken opfylder mindst en af følgende to betingelser pr. 30. juni 2018:

a)

Den samlede størrelse af porteføljen af udenlandske aktiver nedbringes til højst [...] mia. EUR. Hvis banken gennemfører [...], øges dette loft på [...] mia. EUR til [...] mia. EUR.

| b) | Banken skal have afhændet [...] |
| --- | --- |

b)

Banken skal have afhændet [...]

| (8.1) | [...] |
| --- | --- |

(8.1)

[...]

| (8.2) | [...] |
| --- | --- |

(8.2)

[...]

| 9. | Salg af [...]: [...] |
| --- | --- |

9.

| 10. | Salg af værdipapirer: Porteføljen af noterede værdipapirer defineret som følger afhændes med [...], og porteføljen af unoterede værdipapirer afhændes med [...]. Disse porteføljer omfatter alle egenkapitalinvesteringer over [...] mio. EUR og alle investeringer i efterstillede obligationer og hybridobligationer. Tilsagnet finder ikke anvendelse på investeringer i udenlandske datterselskaber eller investeringer i følgende enheder:
  [...]. |
| --- | --- |

10.

Salg af værdipapirer: Porteføljen af noterede værdipapirer defineret som følger afhændes med [...], og porteføljen af unoterede værdipapirer afhændes med [...]. Disse porteføljer omfatter alle egenkapitalinvesteringer over [...] mio. EUR og alle investeringer i efterstillede obligationer og hybridobligationer. Tilsagnet finder ikke anvendelse på investeringer i udenlandske datterselskaber eller investeringer i følgende enheder:

[...].

| 11. | Vedrørende ethvert salg i overensstemmelse med tilsagnene om salg og afhændelse i dette dokument giver Den Hellenske Republik tilsagn om, at:






  a. | køberen er uafhængig af og ikke tilknyttet banken |
| --- | --- | --- |

11.

Vedrørende ethvert salg i overensstemmelse med tilsagnene om salg og afhændelse i dette dokument giver Den Hellenske Republik tilsagn om, at:

a.

køberen er uafhængig af og ikke tilknyttet banken

| b. | køberen af den frasolgte virksomhed ikke er finansieret direkte eller indirekte af banken med henblik på købet (3) |
| --- | --- |

b.

køberen af den frasolgte virksomhed ikke er finansieret direkte eller indirekte af banken med henblik på købet (3)

| c. | banken i en periode på fem år efter afslutningen af salget ikke erhverver direkte eller indirekte indflydelse på hele eller dele af den frasolgte virksomhed uden en forhåndsgodkendelse fra Kommissionen. |
| --- | --- |

c.

banken i en periode på fem år efter afslutningen af salget ikke erhverver direkte eller indirekte indflydelse på hele eller dele af den frasolgte virksomhed uden en forhåndsgodkendelse fra Kommissionen.

| 12. | Investeringspolitik: Indtil den 30. juni 2017 undlader banken at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer.
  Dette tilsagn gælder ikke for følgende værdipapirer (de udelukkede værdipapirer): [...] |
| --- | --- |

12.

Investeringspolitik: Indtil den 30. juni 2017 undlader banken at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer.

Dette tilsagn gælder ikke for følgende værdipapirer (de udelukkede værdipapirer): [...]

| 13. | Lønloft: Indtil [...] giver banken ikke nogen ansat eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på over [...]. I tilfælde af en kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden vil aflønningsloftet blive revideret i henhold til bankmeddelelsen af 1. august 2013. |
| --- | --- |

13.

Lønloft: Indtil [...] giver banken ikke nogen ansat eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på over [...]. I tilfælde af en kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden vil aflønningsloftet blive revideret i henhold til bankmeddelelsen af 1. august 2013.

KAPITEL III.   TILSAGN OM SELSKABSLEDELSE OG FORRETNINGSAKTIVITETER — FORLÆNGELSE OG ÆNDRINGER

| 1. | Banken skal fortsat opfylde tilsagnene om selskabsledelse og forretningsaktiviteter som fremlagt af Den Hellenske Republik den 20. november 2012 med senere ændringer angivet i kapitel III i tilsagnene frem til den 30. juni 2018. |
| --- | --- |

1.

Banken skal fortsat opfylde tilsagnene om selskabsledelse og forretningsaktiviteter som fremlagt af Den Hellenske Republik den 20. november 2012 med senere ændringer angivet i kapitel III i tilsagnene frem til den 30. juni 2018.

| 2. | Hvis et bestemt tilsagn ikke finder anvendelse på bankniveau, må banken ikke omgå tilsagnet via de datterselskaber eller aktiviteter, der ikke er omfattet af det pågældende tilsagn. |
| --- | --- |

2.

Hvis et bestemt tilsagn ikke finder anvendelse på bankniveau, må banken ikke omgå tilsagnet via de datterselskaber eller aktiviteter, der ikke er omfattet af det pågældende tilsagn.

Afsnit A —   Oprettelse af en effektiv og tilstrækkelig intern organisation

| 3. | Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, overholder til enhver tid samtlige bestemmelser i lov 3016/2002 om selskabsledelse og lov 2190/1920 om aktieselskaber og især bestemmelserne vedrørende selskabets organer og deres funktioner, f.eks. generalforsamlingen og bestyrelsen, for at sikre en klar ansvarsfordeling og gennemsigtighed. Generalforsamlingens beføjelser begrænses til de opgaver, der er typiske for en generalforsamling ifølge aktieselskabsloven, f.eks. informationsret. Mere vidtrækkende beføjelser, der går herudover, og som vil kunne have en uhensigtsmæssig indflydelse på forretningsførelsen, ophæves. Ansvaret for den daglige drift ligger entydigt hos bankens direktion. |
| --- | --- |

3.

Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, overholder til enhver tid samtlige bestemmelser i lov 3016/2002 om selskabsledelse og lov 2190/1920 om aktieselskaber og især bestemmelserne vedrørende selskabets organer og deres funktioner, f.eks. generalforsamlingen og bestyrelsen, for at sikre en klar ansvarsfordeling og gennemsigtighed. Generalforsamlingens beføjelser begrænses til de opgaver, der er typiske for en generalforsamling ifølge aktieselskabsloven, f.eks. informationsret. Mere vidtrækkende beføjelser, der går herudover, og som vil kunne have en uhensigtsmæssig indflydelse på forretningsførelsen, ophæves. Ansvaret for den daglige drift ligger entydigt hos bankens direktion.

| 4. | Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, overholder til enhver tid rammen for forbindelserne med den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«). |
| --- | --- |

4.

Banken, undtagen dens udenlandske datterselskaber, overholder til enhver tid rammen for forbindelserne med den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«).

| 5. | Banken overholder gældende bestemmelser i »Governor's Act 2577/9.3.2006« for at opretholde en effektiv organisationsstruktur og et tilstrækkeligt internt kontrolsystem på selskabs- og koncernniveau, herunder de tre centrale søjler, dvs. intern revision, risikostyring og regeloverholdelsesfunktioner og bedste internationale selskabsledelsespraksis. |
| --- | --- |

5.

Banken overholder gældende bestemmelser i »Governor's Act 2577/9.3.2006« for at opretholde en effektiv organisationsstruktur og et tilstrækkeligt internt kontrolsystem på selskabs- og koncernniveau, herunder de tre centrale søjler, dvs. intern revision, risikostyring og regeloverholdelsesfunktioner og bedste internationale selskabsledelsespraksis.

| 6. | Banken skal have en effektiv organisationsstruktur for at sikre, at afdelingerne for intern revision og risikostyring er fuldt uafhængige af kommercielle netværk og rapporterer direkte til bestyrelsen. Et revisionsudvalg og et risikoudvalg nedsat blandt bestyrelsesmedlemmerne vurderer alle spørgsmål, der rejses af de respektive afdelinger. I et fyldestgørende kommissorium for intern revision og for risikostyring specificeres de pågældende afdelingers roller, ansvarsområder og ressourcer. Disse kommissorier skal opfylde internationale standarder og sikre afdelingernes fulde uafhængighed. Kreditpolitikken skal omfatte vejledning og instruktioner vedrørende bevilling af lån, herunder fastsættelse af rentesatser og omlægning af lån. |
| --- | --- |

6.

Banken skal have en effektiv organisationsstruktur for at sikre, at afdelingerne for intern revision og risikostyring er fuldt uafhængige af kommercielle netværk og rapporterer direkte til bestyrelsen. Et revisionsudvalg og et risikoudvalg nedsat blandt bestyrelsesmedlemmerne vurderer alle spørgsmål, der rejses af de respektive afdelinger. I et fyldestgørende kommissorium for intern revision og for risikostyring specificeres de pågældende afdelingers roller, ansvarsområder og ressourcer. Disse kommissorier skal opfylde internationale standarder og sikre afdelingernes fulde uafhængighed. Kreditpolitikken skal omfatte vejledning og instruktioner vedrørende bevilling af lån, herunder fastsættelse af rentesatser og omlægning af lån.

| 7. | Banken forelægger listen over aktionærer, som ejer mindst 1 % ordinære aktier, for de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

7.

Banken forelægger listen over aktionærer, som ejer mindst 1 % ordinære aktier, for de kompetente myndigheder.

Afsnit B —   Handelspraksis og risikoovervågning

Generelle principper

| 8. | Kreditpolitikken skal indeholde bestemmelser om, at alle kunder skal behandles retfærdigt efter andre ikkediskriminerende procedurer end dem, der vedrører kreditrisiko og betalingsevne. I kreditpolitikken fastlægges tærskler for, hvornår bevillingen af lån skal godkendes på højere ledelsesniveauer. Tilsvarende tærskler skal fastlægges for omlægning af lån og håndtering af krav og retstvister. Kreditpolitikken skal centralisere beslutningsprocessen på nationalt plan i udvalgte centre og omfatte klare beskyttelsesforanstaltninger til at sikre, at instruktionerne følges konsekvent inden for hele den græske bankvirksomhed. |
| --- | --- |

8.

Kreditpolitikken skal indeholde bestemmelser om, at alle kunder skal behandles retfærdigt efter andre ikkediskriminerende procedurer end dem, der vedrører kreditrisiko og betalingsevne. I kreditpolitikken fastlægges tærskler for, hvornår bevillingen af lån skal godkendes på højere ledelsesniveauer. Tilsvarende tærskler skal fastlægges for omlægning af lån og håndtering af krav og retstvister. Kreditpolitikken skal centralisere beslutningsprocessen på nationalt plan i udvalgte centre og omfatte klare beskyttelsesforanstaltninger til at sikre, at instruktionerne følges konsekvent inden for hele den græske bankvirksomhed.

| 9. | Banken skal inden for hele sin græske bankvirksomhed indarbejde kreditpolitikkens regler fuldt ud i sine procedurer for udstedelse og refinansiering af lån og udbetalingssystemer. |
| --- | --- |

9.

Banken skal inden for hele sin græske bankvirksomhed indarbejde kreditpolitikkens regler fuldt ud i sine procedurer for udstedelse og refinansiering af lån og udbetalingssystemer.

Særlige bestemmelser

| 10. | De særlige bestemmelser anført i kapitel III, stk. 8-18, i tilsagnene finder anvendelse på græsk bankvirksomhed, medmindre andet udtrykkeligt er anført. |
| --- | --- |

10.

De særlige bestemmelser anført i kapitel III, stk. 8-18, i tilsagnene finder anvendelse på græsk bankvirksomhed, medmindre andet udtrykkeligt er anført.

| 11. | I kreditpolitikken skal der stilles krav om, at renter på lån og realkreditlån fastsættes på grundlag af strenge retningslinjer. Disse retningslinjer omfatter pligten til nøje at overholde kreditpolitikkens standardtabeller med rentesatser (i intervaller) afhængigt af lånets løbetid, kreditrisikovurdering af kunden, den forventede erholdelighed af aktiver, der er stillet som sikkerhed (herunder tidsrammen for en potentiel afvikling), det samlede engagement hos banken (f.eks. indlånenes niveau og stabilitet, gebyrstruktur og andre tværgående salgsaktiviteter) og bankens finansieringsomkostning. Udlånsaktiver opdeles i særskilte klasser (f.eks. kommercielle lån, realkreditlån, sikrede/usikrede osv.), og rammen for fastsættelse af rentesatserne overføres til en passende tabel i kreditpolitikken, som ajourføres regelmæssigt af kreditudvalget. Enhver undtagelse skal godkendes behørigt af kreditudvalget eller på et lavere beføjelsesniveau inden for rammerne af kreditpolitikken. Skræddersyede transaktioner såsom syndikerede lån eller projektfinansiering skal overholde de samme principper under behørig hensyntagen til, at de måske ikke passer ind i de standardiserede tabeller i kreditpolitikken. Overtrædelser af denne prispolitik indberettes til den tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

11.

I kreditpolitikken skal der stilles krav om, at renter på lån og realkreditlån fastsættes på grundlag af strenge retningslinjer. Disse retningslinjer omfatter pligten til nøje at overholde kreditpolitikkens standardtabeller med rentesatser (i intervaller) afhængigt af lånets løbetid, kreditrisikovurdering af kunden, den forventede erholdelighed af aktiver, der er stillet som sikkerhed (herunder tidsrammen for en potentiel afvikling), det samlede engagement hos banken (f.eks. indlånenes niveau og stabilitet, gebyrstruktur og andre tværgående salgsaktiviteter) og bankens finansieringsomkostning. Udlånsaktiver opdeles i særskilte klasser (f.eks. kommercielle lån, realkreditlån, sikrede/usikrede osv.), og rammen for fastsættelse af rentesatserne overføres til en passende tabel i kreditpolitikken, som ajourføres regelmæssigt af kreditudvalget. Enhver undtagelse skal godkendes behørigt af kreditudvalget eller på et lavere beføjelsesniveau inden for rammerne af kreditpolitikken. Skræddersyede transaktioner såsom syndikerede lån eller projektfinansiering skal overholde de samme principper under behørig hensyntagen til, at de måske ikke passer ind i de standardiserede tabeller i kreditpolitikken. Overtrædelser af denne prispolitik indberettes til den tilsynsførende administrator.

| 12. | Risikostyringsafdelingen er ansvarlig for vurderingen af kreditrisiko og værdiansættelse af sikkerhedsstillelse. Når risikostyringsafdelingen vurderer udlånskvaliteten, handler den uafhængigt og afgiver en skriftlig udtalelse for at sikre, at kriterierne for vurderingen anvendes konsekvent over tid og i forhold til de enkelte kunder og i overensstemmelse med bankens kreditpolitik. |
| --- | --- |

12.

Risikostyringsafdelingen er ansvarlig for vurderingen af kreditrisiko og værdiansættelse af sikkerhedsstillelse. Når risikostyringsafdelingen vurderer udlånskvaliteten, handler den uafhængigt og afgiver en skriftlig udtalelse for at sikre, at kriterierne for vurderingen anvendes konsekvent over tid og i forhold til de enkelte kunder og i overensstemmelse med bankens kreditpolitik.

| 13. | Med hensyn til lån til enkeltpersoner skal banken for hele sin græske bankvirksomhed og på basis af bedste internationale praksis anvende strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten). Disse grænser fastlægges under hensyntagen til løbetiden på lånet og kvaliteten af sikkerhedsstillelsen og i forhold til centrale benchmarks, herunder kapitalen. |
| --- | --- |

13.

Med hensyn til lån til enkeltpersoner skal banken for hele sin græske bankvirksomhed og på basis af bedste internationale praksis anvende strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten). Disse grænser fastlægges under hensyntagen til løbetiden på lånet og kvaliteten af sikkerhedsstillelsen og i forhold til centrale benchmarks, herunder kapitalen.

| 14. | Bevilling af lån (4), der sætter låntagerne i stand til at købe bankens og andre bankers (5) aktier eller hybridinstrumenter, er forbudt, uanset hvem låntageren er (6). Denne bestemmelse anvendes og overvåges af banken. |
| --- | --- |

14.

Bevilling af lån (4), der sætter låntagerne i stand til at købe bankens og andre bankers (5) aktier eller hybridinstrumenter, er forbudt, uanset hvem låntageren er (6). Denne bestemmelse anvendes og overvåges af banken.

| 15. | Alle låneanmodninger fra ikketilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] skal indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Den tilsynsførende administrator kan i denne periode rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse. |
| --- | --- |

15.

Alle låneanmodninger fra ikketilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] skal indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Den tilsynsførende administrator kan i denne periode rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse.

| 16. | Kreditpolitikken skal indeholde klare instrukser om omlægning af lån. Det defineres klart deri, hvilke lån der er berettigede, og på hvilke vilkår, og de vilkår og betingelser, som de berettigede kunder kan tilbydes, angives. Banken sikrer for hele den græske bankvirksomhed, at alle omlægninger sker for at styrke bankens fremtidige inddrivelser og dermed beskytte bankens interesser. Omlægningspolitikken må under ingen omstændigheder sætte bankens fremtidige rentabilitet på spil. Bankens risikostyringsafdeling er i denne forbindelse ansvarlig for udvikling og gennemførelse af tilstrækkelige rapporteringsmekanismer vedrørende omlægningseffektiviteten, udførelse af tilbundsgående analyser af intern og/eller ekstern bedste praksis, som minimum kvartalsvis rapportering af resultaterne til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg, forslag til praktisk mulige forbedringer af de involverede procedurer og politikker samt for tilsyn og rapportering om gennemførelsen heraf til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg. |
| --- | --- |

16.

Kreditpolitikken skal indeholde klare instrukser om omlægning af lån. Det defineres klart deri, hvilke lån der er berettigede, og på hvilke vilkår, og de vilkår og betingelser, som de berettigede kunder kan tilbydes, angives. Banken sikrer for hele den græske bankvirksomhed, at alle omlægninger sker for at styrke bankens fremtidige inddrivelser og dermed beskytte bankens interesser. Omlægningspolitikken må under ingen omstændigheder sætte bankens fremtidige rentabilitet på spil. Bankens risikostyringsafdeling er i denne forbindelse ansvarlig for udvikling og gennemførelse af tilstrækkelige rapporteringsmekanismer vedrørende omlægningseffektiviteten, udførelse af tilbundsgående analyser af intern og/eller ekstern bedste praksis, som minimum kvartalsvis rapportering af resultaterne til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg, forslag til praktisk mulige forbedringer af de involverede procedurer og politikker samt for tilsyn og rapportering om gennemførelsen heraf til kreditudvalget og bestyrelsens risikoudvalg.

| 17. | Banken vedtager for al græsk bankvirksomhed en politik for krav og retstvister med sigte på at maksimere inddrivelsen og forebygge enhver forskelsbehandling eller fortrinsbehandling i forvaltningen af retstvister. Banken sikrer, at alle nødvendige foranstaltninger er truffet for at maksimere inddrivelserne for banken og beskytte dens finansielle stilling på langt sigt. Ethvert brud på gennemførelsen af denne politik indberettes til den tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

17.

Banken vedtager for al græsk bankvirksomhed en politik for krav og retstvister med sigte på at maksimere inddrivelsen og forebygge enhver forskelsbehandling eller fortrinsbehandling i forvaltningen af retstvister. Banken sikrer, at alle nødvendige foranstaltninger er truffet for at maksimere inddrivelserne for banken og beskytte dens finansielle stilling på langt sigt. Ethvert brud på gennemførelsen af denne politik indberettes til den tilsynsførende administrator.

| 18. | Banken overvåger kreditrisikoen gennem et veludviklet sæt af alarmer og rapporter, som sætter risikostyringsafdelingen i stand til at: i) identificere tidlige signaler om værdiforringelsestab på lån og misligholdelser, ii) vurdere udlånsporteføljens erholdelighed (herunder, men ikke begrænset til alternative tilbagebetalingskilder såsom meddebitorer og kautionister samt sikkerhedsstillelse eller sikkerhed, der er til rådighed, men ikke stillet), iii) vurdere bankens samlede eksponering for en individuel kunde eller på porteføljeniveau og iv) foreslå korrigerende og forbedrende handlinger for bestyrelsen i nødvendigt omfang. Den tilsynsførende administrator skal have adgang til denne information. |
| --- | --- |

18.

Banken overvåger kreditrisikoen gennem et veludviklet sæt af alarmer og rapporter, som sætter risikostyringsafdelingen i stand til at: i) identificere tidlige signaler om værdiforringelsestab på lån og misligholdelser, ii) vurdere udlånsporteføljens erholdelighed (herunder, men ikke begrænset til alternative tilbagebetalingskilder såsom meddebitorer og kautionister samt sikkerhedsstillelse eller sikkerhed, der er til rådighed, men ikke stillet), iii) vurdere bankens samlede eksponering for en individuel kunde eller på porteføljeniveau og iv) foreslå korrigerende og forbedrende handlinger for bestyrelsen i nødvendigt omfang. Den tilsynsførende administrator skal have adgang til denne information.

Bestemmelser, der finder anvendelse på tilknyttede låntagere

| 19. | Alle bestemmelser, der finder anvendelse på tilknyttede låntagere, gælder på bankniveau. |
| --- | --- |

19.

Alle bestemmelser, der finder anvendelse på tilknyttede låntagere, gælder på bankniveau.

| 20. | Inden for kreditpolitikken skal et særligt afsnit omhandle reglerne om forbindelserne til de tilknyttede låntagere. Tilknyttede låntagere omfatter ansatte, aktionærer, bestyrelsesmedlemmer, direktører samt deres ægtefæller, børn og søskende og enhver juridisk enhed, der direkte eller indirekte er kontrolleret af nøglemedarbejdere (dvs. ansatte, der er involveret i beslutningsprocessen omkring kreditpolitikken), aktionærer, bestyrelsesmedlemmer eller direktører eller deres ægtefæller, børn og søskende. Dermed anses enhver offentlig institution eller statsligt kontrolleret organisation, ethvert offentligt selskab eller statsligt kontor for at være en tilknyttet låntager. Politiske partier behandles også som tilknyttede låntagere i kreditpolitikken. Der lægges særlig vægt på beslutninger om omlægning og nedskrivning af lån til nuværende eller tidligere ansatte, bestyrelsesmedlemmer, aktionærer, direktører og deres familiemedlemmer samt på de politikker, man følger, når man fastslår hensigtsmæssighed, ansætter værdi, registrerer pant og inddriver sikkerhed på lån ved udpantning. Definitionen af tilknyttede låntagere er yderligere specificeret i et separat dokument. |
| --- | --- |

20.

Inden for kreditpolitikken skal et særligt afsnit omhandle reglerne om forbindelserne til de tilknyttede låntagere. Tilknyttede låntagere omfatter ansatte, aktionærer, bestyrelsesmedlemmer, direktører samt deres ægtefæller, børn og søskende og enhver juridisk enhed, der direkte eller indirekte er kontrolleret af nøglemedarbejdere (dvs. ansatte, der er involveret i beslutningsprocessen omkring kreditpolitikken), aktionærer, bestyrelsesmedlemmer eller direktører eller deres ægtefæller, børn og søskende. Dermed anses enhver offentlig institution eller statsligt kontrolleret organisation, ethvert offentligt selskab eller statsligt kontor for at være en tilknyttet låntager. Politiske partier behandles også som tilknyttede låntagere i kreditpolitikken. Der lægges særlig vægt på beslutninger om omlægning og nedskrivning af lån til nuværende eller tidligere ansatte, bestyrelsesmedlemmer, aktionærer, direktører og deres familiemedlemmer samt på de politikker, man følger, når man fastslår hensigtsmæssighed, ansætter værdi, registrerer pant og inddriver sikkerhed på lån ved udpantning. Definitionen af tilknyttede låntagere er yderligere specificeret i et separat dokument.

| 21. | Risikostyringsafdelingen er ansvarlig for kortlægning af alle grupper af tilknyttede låntagere, som udgør en enkelt kreditrisiko, med henblik på effektiv overvågning af koncentrationen af kreditrisiko. |
| --- | --- |

21.

Risikostyringsafdelingen er ansvarlig for kortlægning af alle grupper af tilknyttede låntagere, som udgør en enkelt kreditrisiko, med henblik på effektiv overvågning af koncentrationen af kreditrisiko.

| 22. | Med hensyn til lån til enkeltpersoner og juridiske enheder anvender banken på basis af bedste internationale praksis strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko, der vedrører tilknyttede låntagere (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten). |
| --- | --- |

22.

Med hensyn til lån til enkeltpersoner og juridiske enheder anvender banken på basis af bedste internationale praksis strenge, individuelle og aggregerede grænser for det maksimale lånebeløb, som kan ydes til en enkelt kreditrisiko, der vedrører tilknyttede låntagere (hvis det overhovedet er tilladt ifølge græsk lov og EU-retten).

| 23. | Banken overvåger sin eksponering for tilknyttede låntagere separat, herunder enheder i den offentlige sektor og politiske partier. Den nye produktion af lån (7) til tilknyttede låntagere (årlig % af beholdning år-1 (8)) må ikke være større end den nye produktions andel af den samlede udlånsportefølje i Grækenland (årlig % af beholdning år-1). Dette tilsagn opfyldes separat for hver type tilknyttet låntager (ansat, aktionær, direktør, offentlig enhed, politisk parti). For at sikre ensartede spilleregler i den græske økonomi må kreditvurderingen af de tilknyttede låntagere såvel som de rentefastsættelsesbetingelser og den eventuelle omlægning, de får tilbudt, ikke være mere fordelagtig end de betingelser, der tilbydes lignende, men ikketilknyttede låntagere. Denne forpligtelse finder ikke anvendelse på eksisterende generelle medarbejderordninger med subsidierede lån. Banken rapporterer hver måned til kreditudvalget om udviklingen i denne eksponering, omfanget af den nye produktion og de seneste låneanmodninger på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver]. |
| --- | --- |

23.

Banken overvåger sin eksponering for tilknyttede låntagere separat, herunder enheder i den offentlige sektor og politiske partier. Den nye produktion af lån (7) til tilknyttede låntagere (årlig % af beholdning år-1 (8)) må ikke være større end den nye produktions andel af den samlede udlånsportefølje i Grækenland (årlig % af beholdning år-1). Dette tilsagn opfyldes separat for hver type tilknyttet låntager (ansat, aktionær, direktør, offentlig enhed, politisk parti). For at sikre ensartede spilleregler i den græske økonomi må kreditvurderingen af de tilknyttede låntagere såvel som de rentefastsættelsesbetingelser og den eventuelle omlægning, de får tilbudt, ikke være mere fordelagtig end de betingelser, der tilbydes lignende, men ikketilknyttede låntagere. Denne forpligtelse finder ikke anvendelse på eksisterende generelle medarbejderordninger med subsidierede lån. Banken rapporterer hver måned til kreditudvalget om udviklingen i denne eksponering, omfanget af den nye produktion og de seneste låneanmodninger på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver].

| 24. | Kreditkriterierne vedrørende ansatte/direktører/aktionærer må ikke være mindre strenge end dem, der gælder andre, ikketilknyttede låntagere. Hvis den samlede krediteksponering for en enkelt ansat/direktør/aktionær overstiger et beløb svarende til en [[...]] fast løn for sikrede lån og et beløb svarende til en [[...]] fast løn for usikrede lån, indberettes eksponeringen straks til den tilsynsførende administrator, som kan gribe ind og udsætte bevillingen af lånet i henhold til proceduren i kapitel III, stk. 25, i tilsagnene. |
| --- | --- |

24.

Kreditkriterierne vedrørende ansatte/direktører/aktionærer må ikke være mindre strenge end dem, der gælder andre, ikketilknyttede låntagere. Hvis den samlede krediteksponering for en enkelt ansat/direktør/aktionær overstiger et beløb svarende til en [[...]] fast løn for sikrede lån og et beløb svarende til en [[...]] fast løn for usikrede lån, indberettes eksponeringen straks til den tilsynsførende administrator, som kan gribe ind og udsætte bevillingen af lånet i henhold til proceduren i kapitel III, stk. 25, i tilsagnene.

| 25. | Alle låneanmodninger fra tilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Den tilsynsførende administrator kan i denne periode rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse. |
| --- | --- |

25.

Alle låneanmodninger fra tilknyttede låntagere på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] eller ethvert lån, der kun er eksponeret for en enkelt gruppe (defineret som en gruppe af tilknyttede låntagere, som repræsenterer en enkelt kreditrisiko) på over [[...] % af bankens risikovægtede aktiver] indberettes til den tilsynsførende administrator, som kan udsætte ydelsen af kreditbevillingen eller lånet med [...] arbejdsdage, hvis betingelserne ikke forekommer at være fastlagt ifølge armslængdeprincippet, eller hvis der ikke er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. I nødstilfælde kan denne periode blive reduceret til [...] arbejdsdage, såfremt der er tilgået den tilsynsførende administrator tilstrækkelige oplysninger. Den tilsynsførende administrator kan i denne periode rapportere tilfældet til Kommissionen og stabilitetsfonden, før banken træffer en endelig afgørelse.

| 26. | Når det gælder tilknyttede låntagere, skal en omlægning af lån overholde de samme krav som lån til ikketilknyttede låntagere. Desuden foretages en vurdering og om fornødent en forbedring af de etablerede rammer og politikker for forvaltning af nødlidende aktiver. Det forventes imidlertid, at omlagte lån til tilknyttede låntagere indberettes særskilt, i det mindste opdelt på låneaktivklasse og type tilknyttet låntager. |
| --- | --- |

26.

Når det gælder tilknyttede låntagere, skal en omlægning af lån overholde de samme krav som lån til ikketilknyttede låntagere. Desuden foretages en vurdering og om fornødent en forbedring af de etablerede rammer og politikker for forvaltning af nødlidende aktiver. Det forventes imidlertid, at omlagte lån til tilknyttede låntagere indberettes særskilt, i det mindste opdelt på låneaktivklasse og type tilknyttet låntager.

Afsnit C —   Andre begrænsninger

| 27. | Forbud mod udbetaling af udbytte og kuponrente, opkøb, call-optioner og tilbagekøb: Medmindre Kommissionen tillader en undtagelse, giver Den Hellenske Republik tilsagn om følgende:






  a) | Banken må kun udbetale kuponrenter på hybride kapitalinstrumenter (eller andre instrumenter, hvor der ikke er obligatorisk kuponrente) og udbytte på egenkapitalinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter, hvis det er lovpligtigt. Banken må ikke frigøre reserver til at muliggøre dette. Hvis der i forbindelse med dette tilsagn er tvivl om, hvorvidt der består en lovpligt, fremlægger banken den foreslåede kuponrente- eller udbyttebetaling for Kommissionen til godkendelse. |
| --- | --- | --- |

27.

Forbud mod udbetaling af udbytte og kuponrente, opkøb, call-optioner og tilbagekøb: Medmindre Kommissionen tillader en undtagelse, giver Den Hellenske Republik tilsagn om følgende:

a)

Banken må kun udbetale kuponrenter på hybride kapitalinstrumenter (eller andre instrumenter, hvor der ikke er obligatorisk kuponrente) og udbytte på egenkapitalinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter, hvis det er lovpligtigt. Banken må ikke frigøre reserver til at muliggøre dette. Hvis der i forbindelse med dette tilsagn er tvivl om, hvorvidt der består en lovpligt, fremlægger banken den foreslåede kuponrente- eller udbyttebetaling for Kommissionen til godkendelse.

| b) | Banken må ikke tilbagekøbe egne aktier eller udnytte en call-option for disse egenkapitalinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter. |
| --- | --- |

b)

Banken må ikke tilbagekøbe egne aktier eller udnytte en call-option for disse egenkapitalinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter.

| c) | Banken må ikke tilbagekøbe hybride kapitalinstrumenter. |
| --- | --- |

c)

Banken må ikke tilbagekøbe hybride kapitalinstrumenter.

| 28. | Forbud mod opkøb: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ikke køber aktiver eller aktier i nogen virksomhed. Forbuddet mod opkøb gælder både en virksomhed i form af et selskab og en pakke af aktiver, der udgør en virksomhed (9).






  i) | Undtagelser, der kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Uanset dette forbud kan banken efter opnåelse af Kommissionens godkendelse og i relevant omfang på forslag fra stabilitetsfonden købe forretninger og virksomheder, hvis det under usædvanlige omstændigheder er nødvendigt for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre effektiv konkurrence. |
| --- | --- | --- |

28.

Forbud mod opkøb: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ikke køber aktiver eller aktier i nogen virksomhed. Forbuddet mod opkøb gælder både en virksomhed i form af et selskab og en pakke af aktiver, der udgør en virksomhed (9).

i)

Undtagelser, der kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Uanset dette forbud kan banken efter opnåelse af Kommissionens godkendelse og i relevant omfang på forslag fra stabilitetsfonden købe forretninger og virksomheder, hvis det under usædvanlige omstændigheder er nødvendigt for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre effektiv konkurrence.

| ii) | Undtagelser, der ikke kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Banken kan købe andele i virksomheder, såfremt:






  a) | købsprisen, som banken betaler for ethvert køb, er under [[...] %] af bankens balance (10) på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse (11) |
| --- | --- | --- |

ii)

Undtagelser, der ikke kræver forudgående godkendelse fra Kommissionen: Banken kan købe andele i virksomheder, såfremt:

a)

købsprisen, som banken betaler for ethvert køb, er under [[...] %] af bankens balance (10) på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse (11)

| b) | den samlede købspris, som banken har betalt for alle sådanne opkøb fra datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse og indtil udgangen af omstruktureringsperioden, er mindre end [[...] %] af bankens balance på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse. |
| --- | --- |

b)

den samlede købspris, som banken har betalt for alle sådanne opkøb fra datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse og indtil udgangen af omstruktureringsperioden, er mindre end [[...] %] af bankens balance på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse.

| iii) | Aktiviteter, der ikke er omfattet af forbuddet mod opkøb: Forbuddet mod opkøb gælder ikke erhvervelser, der finder sted som en del af den almindelige bankforretning i forbindelse med forvaltningen af eksisterende krav over for nødlidende virksomheder, herunder omlægning af eksisterende lån til aktieinstrumenter. |
| --- | --- |

iii)

Aktiviteter, der ikke er omfattet af forbuddet mod opkøb: Forbuddet mod opkøb gælder ikke erhvervelser, der finder sted som en del af den almindelige bankforretning i forbindelse med forvaltningen af eksisterende krav over for nødlidende virksomheder, herunder omlægning af eksisterende lån til aktieinstrumenter.

| 29. | Forbud mod reklame: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken afholder sig fra at annoncere med henvisning til statsstøtte og fra at anvende aggressiv handelspraksis, som ikke ville forekomme uden statsstøtten fra Den Hellenske Republik. |
| --- | --- |

29.

Forbud mod reklame: Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken afholder sig fra at annoncere med henvisning til statsstøtte og fra at anvende aggressiv handelspraksis, som ikke ville forekomme uden statsstøtten fra Den Hellenske Republik.

KAPITEL IV.   DEN TILSYNSFØRENDE ADMINISTRATOR

| 1. | Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ændrer og udvider mandatet for den tilsynsførende administrator, som er godkendt af Kommissionen og udpeget af banken den 16. januar 2013 og indtil udløbet af omstruktureringsperioden. Banken udvider også dette mandats anvendelsesområde til at omfatte tilsyn med i) omstruktureringsplanen og ii) alle tilsagn givet i dette katalog. |
| --- | --- |

1.

Den Hellenske Republik giver tilsagn om, at banken ændrer og udvider mandatet for den tilsynsførende administrator, som er godkendt af Kommissionen og udpeget af banken den 16. januar 2013 og indtil udløbet af omstruktureringsperioden. Banken udvider også dette mandats anvendelsesområde til at omfatte tilsyn med i) omstruktureringsplanen og ii) alle tilsagn givet i dette katalog.

| 2. | Fire uger efter ikrafttrædelsesdatoen for tilsagnene forelægger Den Hellenske Republik Kommissionen den fulde ordlyd af det ændrede mandat, som omfatter alle de bestemmelser, der er nødvendige for at sætte den tilsynsførende administrator i stand til at udføre sine opgaver i overensstemmelse med tilsagnene. |
| --- | --- |

2.

Fire uger efter ikrafttrædelsesdatoen for tilsagnene forelægger Den Hellenske Republik Kommissionen den fulde ordlyd af det ændrede mandat, som omfatter alle de bestemmelser, der er nødvendige for at sætte den tilsynsførende administrator i stand til at udføre sine opgaver i overensstemmelse med tilsagnene.

| 3. | I et separat dokument er der fastlagt yderligere bestemmelser om den tilsynsførende administrator. |
| --- | --- |

3.

I et separat dokument er der fastlagt yderligere bestemmelser om den tilsynsførende administrator.

Christina PAPAKONSTANTINOU

Generalsekretæren

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om den Europæiske unions funktionsmåde (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1)

1

(2)  Inklusive bidrag til TEKE.

2

(3)  Dette gælder ikke for salg af fast ejendom, hvor banken kan yde lån til køber, hvis denne nye långivning sker i overensstemmelse med en forsigtig udlånspraksis. Ved kontrollen af, om tilsagnet om nedgearing af ikkegræske aktiver opfyldes, vil der blive taget højde for ny långivning ved fastlæggelsen af ikkegræske aktiver.

3

(4)  I forbindelse med dette tilsagn fortolkes udtrykket »lån« bredt som enhver type finansiering, f.eks. en trækningsret eller en garanti.

4

(5)  »Andre banker« henviser her til ethvert pengeinstitut i hele verden.

5

(6)  Enhver låntager, også bankens private banking-kunder, er omfattet af dette tilsagn.

6

(7)  Den nye produktion af lån dækker også fornyelse og omlægning af eksisterende lån.

7

(8)  »Årlig % af beholdning år-1« henviser til den nye produktion som en andel af beholdningen ved udgangen af året før. De risikovægtede aktiver angives med beløbet ultimo året.

8

(9)  I forbindelse med dette tilsagn holdes bankens forretning med privat egenkapital/venturekapital uden for tilsagnets anvendelsesområde. I den henseende sender banken en formel anmodning til Kommissionen med en forretningsplan for denne enhed.

9

(10)  I forbindelse med dette tilsagn svarer balancen til bankens samlede aktiver.

10

(11)  Hvis Kommissionen i henhold til kapitel III, stk. 28, nr. i), i tilsagnene godkender, at opkøbsforbuddet hæves, skal bankens balance på datoen for tilsagnenes ikrafttrædelse beregnes sådan, at også aktiverne i de købte enheder eller de købte aktiver på købsdatoen indgår.

11

Tillæg

Makroøkonomiske prognoser for græsk indenlandsk virksomhed

| % årlig vækst
  (medmindre andet er anført) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulativ vækst 2013-2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP i faste priser | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominel vækst i udlån Grækenland | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| BNP-deflator | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Ejendomspriser | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Husholdningernes nominelle disponible indkomst | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Private indlån | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Arbejdsløshed (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB's refinansieringsrente (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Flest NPL | | | Q3-Q4 2014 | | | | |
| 3-måneders-Euribor (gennemsnit, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Adgang til kapitalmarkeder — repoer | | JA — intet loft | |
| Adgang til kapitalmarkedet — dækkede/ikkeefterstillede usikrede | | JA — op til 500 mio. EUR hver | JA — op til 1 mia. EUR hver | JA — intet loft | |

% årlig vækst

(medmindre andet er anført)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulativ vækst 2013-2017

BNP i faste priser

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominel vækst i udlån Grækenland

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

BNP-deflator

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Ejendomspriser

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Husholdningernes nominelle disponible indkomst

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Private indlån

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Arbejdsløshed (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB's refinansieringsrente (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Flest NPL

Q3-Q4 2014

3-måneders-Euribor (gennemsnit, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Adgang til kapitalmarkeder — repoer

JA — intet loft

Adgang til kapitalmarkedet — dækkede/ikkeefterstillede usikrede

JA — op til 500 mio. EUR hver

JA — op til 1 mia. EUR hver

JA — intet loft

---

| 25.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 80/100 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 80/100

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/456

af 5. september 2014

om støtteordningen SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) og SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08) iværksat af Republikken Bulgarien i forbindelse med ombytning af ejerskab af skovarealer

(meddelt under nummer C(2014) 6207)

(Kun den bulgarske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Kommissionens afgørelse C(2011) 4444 af 29. juni 2011 (1),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, under hensyntagen til de indkomne bemærkninger og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 17. juli 2008 modtog Kommissionen et brev fra en klager, der ønskede at være anonym (»første klager«), og som hævdede, at Republikken Bulgarien havde ydet statsstøtte i forbindelse med byttetransaktioner, hvorved privatejet skovareal blev ombyttet med statsejet offentligt skovareal, ofte fulgt af en ændring af den fastlagte anvendelse af det byttede skovareal fra skov til jord med tilladelse til byggeri (i det følgende benævnt »bebyggelig jord«). Den første klager indsendte supplerende oplysninger ved brev af 28. august 2008, 3. september 2008, 1. oktober 2008, 5. december 2008, 18. februar 2010, 12. oktober 2010 og 26. januar 2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. juli 2008 modtog Kommissionen et brev fra en klager, der ønskede at være anonym (»første klager«), og som hævdede, at Republikken Bulgarien havde ydet statsstøtte i forbindelse med byttetransaktioner, hvorved privatejet skovareal blev ombyttet med statsejet offentligt skovareal, ofte fulgt af en ændring af den fastlagte anvendelse af det byttede skovareal fra skov til jord med tilladelse til byggeri (i det følgende benævnt »bebyggelig jord«). Den første klager indsendte supplerende oplysninger ved brev af 28. august 2008, 3. september 2008, 1. oktober 2008, 5. december 2008, 18. februar 2010, 12. oktober 2010 og 26. januar 2011.

| (2) | Den 27. januar 2009 modtog Kommissionen yderligere oplysninger om de anfægtede byttetransaktioner fra en tredjepart. Den 14. maj 2009 blev der indsendt endnu en klage over disse byttetransaktioner fra en klager, som indsendte supplerende oplysninger den 2. og 8. juni 2009. Den 23. marts 2010 indsendte en anden tredjepart oplysninger om disse byttetransaktioner til Kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Den 27. januar 2009 modtog Kommissionen yderligere oplysninger om de anfægtede byttetransaktioner fra en tredjepart. Den 14. maj 2009 blev der indsendt endnu en klage over disse byttetransaktioner fra en klager, som indsendte supplerende oplysninger den 2. og 8. juni 2009. Den 23. marts 2010 indsendte en anden tredjepart oplysninger om disse byttetransaktioner til Kommissionen.

| (3) | De bulgarske myndigheder fremsendte oplysninger til Kommissionen om de anfægtede byttetransaktioner ved brev af 2. september 2008, 28. oktober 2008, 4. januar 2010, 23. marts 2010, 27. marts 2010, 30. august 2010 og 14. februar 2011. Under en række møder mellem Kommissionens tjenestegrene og de bulgarske myndigheder den 22. februar 2010, den 12. oktober 2010 og den 3. februar 2011 fremlagde de bulgarske myndigheder yderligere oplysninger om disse byttetransaktioner. |
| --- | --- |

(3)

De bulgarske myndigheder fremsendte oplysninger til Kommissionen om de anfægtede byttetransaktioner ved brev af 2. september 2008, 28. oktober 2008, 4. januar 2010, 23. marts 2010, 27. marts 2010, 30. august 2010 og 14. februar 2011. Under en række møder mellem Kommissionens tjenestegrene og de bulgarske myndigheder den 22. februar 2010, den 12. oktober 2010 og den 3. februar 2011 fremlagde de bulgarske myndigheder yderligere oplysninger om disse byttetransaktioner.

| (4) | Ved brev af 29. juni 2011 meddelte Kommissionen de bulgarske myndigheder, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i traktatens artikel 108, stk. 2, i henseende til de anfægtede byttetransaktioner. Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (i det følgende benævnt »indledningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 29. juni 2011 meddelte Kommissionen de bulgarske myndigheder, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i traktatens artikel 108, stk. 2, i henseende til de anfægtede byttetransaktioner. Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (i det følgende benævnt »indledningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen.

| (5) | Ved brev af 29. september 2011 sendte de bulgarske myndigheder deres bemærkninger til indledningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 29. september 2011 sendte de bulgarske myndigheder deres bemærkninger til indledningsafgørelsen.

| (6) | Kommissionen modtog bemærkninger til indledningsafgørelsen fra følgende interesserede parter: Ecobalkani-Bulgaria EOOD (3), Vihren OOD (4), Aqua Estate OOD (5), Elkabel AD (6), Jivka Blagoeva (7), V-N-G Confort OOD (8), Yavor Haytov (9), Simeon Stoev Mirov (10), LM Impex EOOD (11), All Seas Property 2 OOD (12), Litex Commerce AD (13), Foros Development EAD (14), Izgrev 5 EOOD (15), BOIL OOD (16), BG Land Co OOD (17), Mirta Engineering EOOD (18), Beta Forest EOOD (19), Kosta Gerov (20), Marieta Babeva (21), Dimitar Terziev (22), Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova (23) og fra en klager, som anmodede om anonymitet (24). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen modtog bemærkninger til indledningsafgørelsen fra følgende interesserede parter: Ecobalkani-Bulgaria EOOD (3), Vihren OOD (4), Aqua Estate OOD (5), Elkabel AD (6), Jivka Blagoeva (7), V-N-G Confort OOD (8), Yavor Haytov (9), Simeon Stoev Mirov (10), LM Impex EOOD (11), All Seas Property 2 OOD (12), Litex Commerce AD (13), Foros Development EAD (14), Izgrev 5 EOOD (15), BOIL OOD (16), BG Land Co OOD (17), Mirta Engineering EOOD (18), Beta Forest EOOD (19), Kosta Gerov (20), Marieta Babeva (21), Dimitar Terziev (22), Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova (23) og fra en klager, som anmodede om anonymitet (24).

| (7) | Ved brev af 1. september 2011, 5. oktober 2011, 25. november 2011, 14. december 2011 og 3. april 2012 fremsendte Kommissionen disse bemærkninger til de bulgarske myndigheder, som fik lejlighed til at reagere herpå. Republikken Bulgariens kommentarer til de interesserede parters bemærkninger blev modtaget ved brev af 4. november 2011, 15. december 2011, 12. januar 2012 og 25. april 2012. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev af 1. september 2011, 5. oktober 2011, 25. november 2011, 14. december 2011 og 3. april 2012 fremsendte Kommissionen disse bemærkninger til de bulgarske myndigheder, som fik lejlighed til at reagere herpå. Republikken Bulgariens kommentarer til de interesserede parters bemærkninger blev modtaget ved brev af 4. november 2011, 15. december 2011, 12. januar 2012 og 25. april 2012.

| (8) | De bulgarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger om de anfægtede byttetransaktioner ved brev af 2. december 2011 og på det møde, som de holdt med Kommissionens tjenestegrene den 9. december 2011. |
| --- | --- |

(8)

De bulgarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger om de anfægtede byttetransaktioner ved brev af 2. december 2011 og på det møde, som de holdt med Kommissionens tjenestegrene den 9. december 2011.

| (9) | Ved brev af 9. februar 2012 anmodede Kommissionen om yderligere præciseringer fra den første klager af visse dele af den dokumentation, vedkommende havde fremsendt. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 9. februar 2012 anmodede Kommissionen om yderligere præciseringer fra den første klager af visse dele af den dokumentation, vedkommende havde fremsendt.

| (10) | Den 3. april 2012 fremsendte Kommissionen yderligere bemærkninger fra en række tredjeparter (25) til de bulgarske myndigheder. Kommissionen modtog Republikken Bulgariens kommentarer til disse bemærkninger den 25. april 2012 og den 15. maj 2012. |
| --- | --- |

(10)

Den 3. april 2012 fremsendte Kommissionen yderligere bemærkninger fra en række tredjeparter (25) til de bulgarske myndigheder. Kommissionen modtog Republikken Bulgariens kommentarer til disse bemærkninger den 25. april 2012 og den 15. maj 2012.

| (11) | Den 26. juli 2012 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger fra de bulgarske myndigheder. Den 17. august 2012 anmodede de bulgarske myndigheder om en forlængelse af fristen for fremsendelse af oplysninger, hvilket Kommissionen imødekom den 31. august 2012. Den 19. september 2012 fremsendte de bulgarske myndigheder de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

(11)

Den 26. juli 2012 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger fra de bulgarske myndigheder. Den 17. august 2012 anmodede de bulgarske myndigheder om en forlængelse af fristen for fremsendelse af oplysninger, hvilket Kommissionen imødekom den 31. august 2012. Den 19. september 2012 fremsendte de bulgarske myndigheder de ønskede oplysninger.

| (12) | Den 3. oktober 2012 anmodede Kommissionen om yderligere præciseringer fra Elkabel AD, en af tredjeparterne, som havde fremsendt bemærkninger til indledningsafgørelsen, hvilket denne gjorde den 31. oktober 2012. |
| --- | --- |

(12)

Den 3. oktober 2012 anmodede Kommissionen om yderligere præciseringer fra Elkabel AD, en af tredjeparterne, som havde fremsendt bemærkninger til indledningsafgørelsen, hvilket denne gjorde den 31. oktober 2012.

| (13) | Ved brev af 14. januar 2013, 17. maj 2013, 22. juli 2013 og 22. oktober 2013 anmodede Kommissionen de bulgarske myndigheder om yderligere oplysninger, som blev fremsendt den 4. og 5. februar 2013, den 25. juni 2013 og den 5. juli 2013, den 16. og 23. august 2013 samt den 19. november 2013 og 20. december 2013. En række af de oplysninger, der blev fremsendt med den sidste skrivelse, blev senere fremsendt igen af de bulgarske myndigheder pr. e-mail den 21. januar 2014. |
| --- | --- |

(13)

Ved brev af 14. januar 2013, 17. maj 2013, 22. juli 2013 og 22. oktober 2013 anmodede Kommissionen de bulgarske myndigheder om yderligere oplysninger, som blev fremsendt den 4. og 5. februar 2013, den 25. juni 2013 og den 5. juli 2013, den 16. og 23. august 2013 samt den 19. november 2013 og 20. december 2013. En række af de oplysninger, der blev fremsendt med den sidste skrivelse, blev senere fremsendt igen af de bulgarske myndigheder pr. e-mail den 21. januar 2014.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   AREALBYTTE

| (14) | I 1947 eksproprierede staten alle skovarealer i Bulgarien og gjorde dem til offentlig ejendom. Dette var tilfældet indtil 2000, da man indledte tilbagegivelsen af skovarealer til de tidligere private ejere. |
| --- | --- |

(14)

I 1947 eksproprierede staten alle skovarealer i Bulgarien og gjorde dem til offentlig ejendom. Dette var tilfældet indtil 2000, da man indledte tilbagegivelsen af skovarealer til de tidligere private ejere.

| (15) | Med hjemmel i en ændring af skovloven (26), som trådte i kraft den 22. februar 2002, blev det muligt at bytte nyligt privatiserede skovarealer med statsejede offentlige skovarealer fra statens skovfond. Denne ændring af skovloven var gældende indtil den 27. januar 2009, og heri defineredes rækkefølgen og betingelserne for gennemførelsen af disse byttetransaktioner. |
| --- | --- |

(15)

Med hjemmel i en ændring af skovloven (26), som trådte i kraft den 22. februar 2002, blev det muligt at bytte nyligt privatiserede skovarealer med statsejede offentlige skovarealer fra statens skovfond. Denne ændring af skovloven var gældende indtil den 27. januar 2009, og heri defineredes rækkefølgen og betingelserne for gennemførelsen af disse byttetransaktioner.

| (16) | I henseende til byttetransaktionerne blev priserne på privatejet og statsejet skovareal fastlagt på grundlag af et særregulativ, nemlig regulativ om beregning af basispriser, priser på jord i udtagne områder og stiftelse af brugsrettigheder og servitutter vedrørende skove og skovarealer (27) (i det følgende benævnt »regulativet om basispriser«), som trådte i kraft den 18. november 2003. Bulgarsk lov tillod ikke sagkyndige valuarer at fravige de priser, der var fastlagt for skovarealer ved anvendelse af regulativet om basispriser. |
| --- | --- |

(16)

I henseende til byttetransaktionerne blev priserne på privatejet og statsejet skovareal fastlagt på grundlag af et særregulativ, nemlig regulativ om beregning af basispriser, priser på jord i udtagne områder og stiftelse af brugsrettigheder og servitutter vedrørende skove og skovarealer (27) (i det følgende benævnt »regulativet om basispriser«), som trådte i kraft den 18. november 2003. Bulgarsk lov tillod ikke sagkyndige valuarer at fravige de priser, der var fastlagt for skovarealer ved anvendelse af regulativet om basispriser.

| (17) | På baggrund af dette regulativ fastlægges basisprisen på en skovlod som summen af basisværdien af dette jordstykke og værdien af bestanden (de plantearter, der står på arealet). |
| --- | --- |

(17)

På baggrund af dette regulativ fastlægges basisprisen på en skovlod som summen af basisværdien af dette jordstykke og værdien af bestanden (de plantearter, der står på arealet).

| (18) | Værdien af jorden fastlægges på grundlag af den gennemsnitlige værdi af jorden ifølge de jordkategorier, der giver identiske betingelser for plantevækst (150 naturtyper ifølge bilag 1 til regulativet om basispriser). Den værdi justeres derefter ved hjælp af en justeringskoefficient, som inddrager arealets beliggenhed i forhold til lokal og national infrastruktur. Denne justeringskoefficient (Km) ifølge bilag 2 til regulativet om basispriser fastlægges ved hjælp af følgende formel:



  hvor:







  p | = | koefficient for kort afstand til en vej med belægning målt i en lige linje (fra 0,00 til 0,20) |
| --- | --- | --- | --- |
| s | = | koefficient for kort afstand til et byområde målt i en lige linje (fra 0,00 til 0,25) |
| m | = | koefficient for kort afstand til havet målt i en lige linje (fra 0,00 til 0,20) |
| g | = | koefficient for kort afstand til en by udtrykt i tal for afstanden til en given by (korteste køreafstand ad vej mellem den omhandlede skovlod og byen). Byerne er opdelt i seks grupper ifølge tabel 1:

  Tabel 1











  Gruppe 1:
  Sofia (fra 0,00 til 0,70) | Gruppe 2:
  Ruse, Plovdiv, Burgas og Varna (fra 0,00 til 0,50) | Gruppe 3:
  Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven og Stara Zagora (fra 0,00 til 0,40) | Gruppe 4:
  Andre byer i distriktet (fra 0,00 til 0,35) | Gruppe 5:
  Andre store byer (Botevgrad, Gorna Oryahovitza, Dimitrovgrad, Dupnitza, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svishtov og Cherven Bryag (fra 0,00 til 0,30) | Gruppe 6:
  Andre kommunale centre (fra 0,00 til 0,10) |

(18)

Værdien af jorden fastlægges på grundlag af den gennemsnitlige værdi af jorden ifølge de jordkategorier, der giver identiske betingelser for plantevækst (150 naturtyper ifølge bilag 1 til regulativet om basispriser). Den værdi justeres derefter ved hjælp af en justeringskoefficient, som inddrager arealets beliggenhed i forhold til lokal og national infrastruktur. Denne justeringskoefficient (Km) ifølge bilag 2 til regulativet om basispriser fastlægges ved hjælp af følgende formel:

Formula

hvor:

p

=

koefficient for kort afstand til en vej med belægning målt i en lige linje (fra 0,00 til 0,20)

s

=

koefficient for kort afstand til et byområde målt i en lige linje (fra 0,00 til 0,25)

m

=

koefficient for kort afstand til havet målt i en lige linje (fra 0,00 til 0,20)

g

=

koefficient for kort afstand til en by udtrykt i tal for afstanden til en given by (korteste køreafstand ad vej mellem den omhandlede skovlod og byen). Byerne er opdelt i seks grupper ifølge tabel 1:

Tabel 1

Gruppe 1:

Sofia (fra 0,00 til 0,70)

Gruppe 2:

Ruse, Plovdiv, Burgas og Varna (fra 0,00 til 0,50)

Gruppe 3:

Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven og Stara Zagora (fra 0,00 til 0,40)

Gruppe 4:

Andre byer i distriktet (fra 0,00 til 0,35)

Gruppe 5:

Andre store byer (Botevgrad, Gorna Oryahovitza, Dimitrovgrad, Dupnitza, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svishtov og Cherven Bryag (fra 0,00 til 0,30)

Gruppe 6:

Andre kommunale centre (fra 0,00 til 0,10)

| (19) | Værdien af jorden justeres yderligere ved at tillægge en forhøjelse pr. hektar, som er fastsat på grundlag af den konstaterede gennemsnitspris på jord i det område, hvor skovlodden er beliggende. Disse forhøjelser er fastlagt i bestemmelserne i bilag 3 til regulativet om basispriser og er vist i tabel 2:

  Tabel 2 | Forhøjelse
  (BGN/hektar) |
| --- | --- | --- |
| Sofia, nationale feriesteder og tilstødende ferieboligområder, grunde med under 10 km til havet | 5 000 |
| Bebyggelse i 1. og 2. kategori | 2 000 |
| Bebyggelse i 3. og 4. kategori | 1 000 |
| Bebyggelse i 5. og 6. kategori | 500 |
| Bebyggelse i 7. og 8. kategori | 0 |

(19)

Værdien af jorden justeres yderligere ved at tillægge en forhøjelse pr. hektar, som er fastsat på grundlag af den konstaterede gennemsnitspris på jord i det område, hvor skovlodden er beliggende. Disse forhøjelser er fastlagt i bestemmelserne i bilag 3 til regulativet om basispriser og er vist i tabel 2:

Tabel 2

Forhøjelse

(BGN/hektar)

Sofia, nationale feriesteder og tilstødende ferieboligområder, grunde med under 10 km til havet

5 000

Bebyggelse i 1. og 2. kategori

2 000

Bebyggelse i 3. og 4. kategori

1 000

Bebyggelse i 5. og 6. kategori

500

Bebyggelse i 7. og 8. kategori

0

| (20) | Den samlede værdi af jorden som fastlagt ved hjælp af denne mekanisme kaldes skovloddens basisværdi. |
| --- | --- |

(20)

Den samlede værdi af jorden som fastlagt ved hjælp af denne mekanisme kaldes skovloddens basisværdi.

| (21) | Værdien af bestanden (de plantearter, der er på arealet) er værdien af bestandens aktuelle alder og den fremskrevne værdi af dens benyttelsesalder. Værdien af træ fra skovbestande i deres aktuelle alder (alder på værdiansættelsestidspunktet) er lig med gevinsten ved salget af de omhandlede træsorter til gennemsnitlig markedspris, hvorfra omkostninger ved fældning, primær forarbejdning og transport til en midlertidig lagerplads fratrækkes. Hvis indtægten ikke dækker alle omkostningerne, anses træet ikke for at have en værdi. |
| --- | --- |

(21)

Værdien af bestanden (de plantearter, der er på arealet) er værdien af bestandens aktuelle alder og den fremskrevne værdi af dens benyttelsesalder. Værdien af træ fra skovbestande i deres aktuelle alder (alder på værdiansættelsestidspunktet) er lig med gevinsten ved salget af de omhandlede træsorter til gennemsnitlig markedspris, hvorfra omkostninger ved fældning, primær forarbejdning og transport til en midlertidig lagerplads fratrækkes. Hvis indtægten ikke dækker alle omkostningerne, anses træet ikke for at have en værdi.

| (22) | Indtægterne fra salget fastlægges ved at klassificere lageret og mængden af de forskellige trækategorier. Omkostningerne (BGN/kubikmeter) ved fældning og primær forarbejdning af træ fra et træfældningsområde med en gennemsnitlig sværhedsgrad fastlægges ved hjælp af de forskellige træarter og trækategorier på skovlodden. Omkostningerne ved transport af træ fastlægges ved hjælp af træarter, trækategori og gennemsnitlig transportafstand fra den omhandlede skovlod. Transportomkostningerne multipliceres for hver transportkilometer med en koefficient, som tager højde for, hvor vanskelig ruten er. |
| --- | --- |

(22)

Indtægterne fra salget fastlægges ved at klassificere lageret og mængden af de forskellige trækategorier. Omkostningerne (BGN/kubikmeter) ved fældning og primær forarbejdning af træ fra et træfældningsområde med en gennemsnitlig sværhedsgrad fastlægges ved hjælp af de forskellige træarter og trækategorier på skovlodden. Omkostningerne ved transport af træ fastlægges ved hjælp af træarter, trækategori og gennemsnitlig transportafstand fra den omhandlede skovlod. Transportomkostningerne multipliceres for hver transportkilometer med en koefficient, som tager højde for, hvor vanskelig ruten er.

| (23) | De gennemsnitlige markedspriser og omkostningerne ved fældning, primær forarbejdning og transport af træ bør fastlægges med jævne mellemrum og ajourføres af skovstyrelsen (Executive Forests Agency (EFA)) (28) på grundlag af vægtede gennemsnit beregnet ud fra statistiske data indsamlet i en treårig periode (hvoraf det sidste år vægter dobbelt). |
| --- | --- |

(23)

De gennemsnitlige markedspriser og omkostningerne ved fældning, primær forarbejdning og transport af træ bør fastlægges med jævne mellemrum og ajourføres af skovstyrelsen (Executive Forests Agency (EFA)) (28) på grundlag af vægtede gennemsnit beregnet ud fra statistiske data indsamlet i en treårig periode (hvoraf det sidste år vægter dobbelt).

| (24) | Ved at tilføje bestandens værdi, som denne er fastslået af en valuar, til jordens basisværdi, får man basisprisen for en skovlod. |
| --- | --- |

(24)

Ved at tilføje bestandens værdi, som denne er fastslået af en valuar, til jordens basisværdi, får man basisprisen for en skovlod.

| (25) | Denne basispris justeres for at tage hensyn til beskyttelsen af skovarealets miljødannende natur og rekreative formål i områder med såkaldt »særlig beskyttelse mod urbanisering«, der ved lov er oprettet i visse egne af Bulgarien. I henhold til bestemmelserne i bilag 19 til regulativet om basispriser multipliceres basisværdien af skovejendomme beliggende i sådanne områder med en koefficient (К) anført i tabel 3 (29), nemlig:

  Tabel 3







  Sortehavskysten første område | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Sortehavskysten andet område | К = 5 |
| Feriesteder, ferieboliger og bebyggelser af national betydning | К = 4 |
| Skov og andre arealer beliggende i områder mellem stats- og kommuneveje og grænsen omkring bebyggelsesområder | К = 3 |
| Feriesteder, ferieboliger og bebyggelser af lokal betydning | К = 4 |

(25)

Denne basispris justeres for at tage hensyn til beskyttelsen af skovarealets miljødannende natur og rekreative formål i områder med såkaldt »særlig beskyttelse mod urbanisering«, der ved lov er oprettet i visse egne af Bulgarien. I henhold til bestemmelserne i bilag 19 til regulativet om basispriser multipliceres basisværdien af skovejendomme beliggende i sådanne områder med en koefficient (К) anført i tabel 3 (29), nemlig:

Tabel 3

Sortehavskysten første område

К = 6

Sortehavskysten andet område

К = 5

Feriesteder, ferieboliger og bebyggelser af national betydning

К = 4

Skov og andre arealer beliggende i områder mellem stats- og kommuneveje og grænsen omkring bebyggelsesområder

К = 3

Feriesteder, ferieboliger og bebyggelser af lokal betydning

К = 4

| (26) | Endelig anvendes en såkaldt markedsreguleringskoefficient på basisprisen på jord ifølge bilag 20 til regulativet om basispriser. Den koefficient er udtrykt i BGN/kvm og går fra 10 for jord, der støder op til kysten, store feriesteder i bjergene og Sofia, til 1 for den mindst attraktivt beliggende jord. |
| --- | --- |

(26)

Endelig anvendes en såkaldt markedsreguleringskoefficient på basisprisen på jord ifølge bilag 20 til regulativet om basispriser. Den koefficient er udtrykt i BGN/kvm og går fra 10 for jord, der støder op til kysten, store feriesteder i bjergene og Sofia, til 1 for den mindst attraktivt beliggende jord.

| (27) | Uanset ovenstående måtte en privat ejer, hvis vedkommende ved en byttetransaktion fik en skovlod med en højere samlet administrativ pris end den jord, han gav i bytte, betale en kompensation til staten for prisforskellen. Ifølge de bulgarske myndigheder accepterede staten i reglen kun byttetransaktioner, hvis den fik jord med højere administrativ værdi i bytte. Men det gjaldt imidlertid kun, hvis den samlede administrative pris på den privatejede lod var højere end den administrative pris på den statsejede lod, som indgik i byttetransaktionen, ikke prisen pr. kvm. |
| --- | --- |

(27)

Uanset ovenstående måtte en privat ejer, hvis vedkommende ved en byttetransaktion fik en skovlod med en højere samlet administrativ pris end den jord, han gav i bytte, betale en kompensation til staten for prisforskellen. Ifølge de bulgarske myndigheder accepterede staten i reglen kun byttetransaktioner, hvis den fik jord med højere administrativ værdi i bytte. Men det gjaldt imidlertid kun, hvis den samlede administrative pris på den privatejede lod var højere end den administrative pris på den statsejede lod, som indgik i byttetransaktionen, ikke prisen pr. kvm.

| (28) | Den 27. januar 2009 trådte et forbud mod bytte af skovarealer i kraft. Den omhandlede periode med anfægtede byttetransaktioner er således perioden fra den 1. januar 2007, datoen for Republikken Bulgariens tiltrædelse af Unionen, til den 27. januar 2009, datoen for byttemoratoriet (i det følgende benævnt »den omhandlede periode«). |
| --- | --- |

(28)

Den 27. januar 2009 trådte et forbud mod bytte af skovarealer i kraft. Den omhandlede periode med anfægtede byttetransaktioner er således perioden fra den 1. januar 2007, datoen for Republikken Bulgariens tiltrædelse af Unionen, til den 27. januar 2009, datoen for byttemoratoriet (i det følgende benævnt »den omhandlede periode«).

2.2.   ÆNDRING AF DEN FASTLAGTE ANVENDELSE AF AREALET

| (29) | Klagerne hævder endvidere, at byttetransaktionerne ofte blev fulgt af en ændring af den fastlagte anvendelse af arealet fra skovareal til bebyggelig jord, og at denne ændring yderligere øgede forskellen mellem markedsværdien af det statsejede offentlige skovareal, der blev byttet for den privatejede skovlod. |
| --- | --- |

(29)

Klagerne hævder endvidere, at byttetransaktionerne ofte blev fulgt af en ændring af den fastlagte anvendelse af arealet fra skovareal til bebyggelig jord, og at denne ændring yderligere øgede forskellen mellem markedsværdien af det statsejede offentlige skovareal, der blev byttet for den privatejede skovlod.

| (30) | De bulgarske myndigheder forklarede, at proceduren for ændring af den fastlagte anvendelse af jorden ikke er reguleret af bestemmelserne i skovloven (sådan som byttetransaktionerne), men af en separat lovgivning, bl.a. loven om fysisk planlægning (ZUT) (30). Ifølge denne lovgivning kan enhver skovlodsejer anmode om en ændring af den fastlagte anvendelse af vedkommendes skovlod til bebyggelig jord ved at indsende en ansøgning til direktøren for EFA, som dengang hørte under landbrugs- og fødevareministeriet (31). En kommission af (interne og potentielt eksterne) sagkyndige behandler herefter anmodningen og afgiver en udtalelse til direktøren, som træffer en foreløbig afgørelse om ansøgningen. Hvis afgørelsen er positiv og bekræfter begrundelsen for og lovligheden af ansøgningen, vil den blive fremsendt til alle afdelinger med ansvar for ændringen af anvendelsen (provinsens guvernør, kommunens borgmester og direktøren for det ansvarlige regionale skovdirektorat). |
| --- | --- |

(30)

De bulgarske myndigheder forklarede, at proceduren for ændring af den fastlagte anvendelse af jorden ikke er reguleret af bestemmelserne i skovloven (sådan som byttetransaktionerne), men af en separat lovgivning, bl.a. loven om fysisk planlægning (ZUT) (30). Ifølge denne lovgivning kan enhver skovlodsejer anmode om en ændring af den fastlagte anvendelse af vedkommendes skovlod til bebyggelig jord ved at indsende en ansøgning til direktøren for EFA, som dengang hørte under landbrugs- og fødevareministeriet (31). En kommission af (interne og potentielt eksterne) sagkyndige behandler herefter anmodningen og afgiver en udtalelse til direktøren, som træffer en foreløbig afgørelse om ansøgningen. Hvis afgørelsen er positiv og bekræfter begrundelsen for og lovligheden af ansøgningen, vil den blive fremsendt til alle afdelinger med ansvar for ændringen af anvendelsen (provinsens guvernør, kommunens borgmester og direktøren for det ansvarlige regionale skovdirektorat).

| (31) | På baggrund af en positiv foreløbig afgørelse vil ejeren indsende en ansøgning til den berørte kommune om igangsætning af, udkast til og godkendelse af en detaljeret lokalplan. En sådan plan kræver høring af alle (lokale) interessenter. Hvis denne plan godkendes af de ansvarlige myndigheder, og når den er trådt i kraft, vil lodsejeren indsende en ansøgning til landbrugs- og fødevareministeriet om udtagning af den omhandlede skovlod af det beskyttede skovareal. Hvis ansøgningen imødekommes, skal der betales en stempelafgift, som fastsættes af en uafhængig valuar i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativet om basispriser. |
| --- | --- |

(31)

På baggrund af en positiv foreløbig afgørelse vil ejeren indsende en ansøgning til den berørte kommune om igangsætning af, udkast til og godkendelse af en detaljeret lokalplan. En sådan plan kræver høring af alle (lokale) interessenter. Hvis denne plan godkendes af de ansvarlige myndigheder, og når den er trådt i kraft, vil lodsejeren indsende en ansøgning til landbrugs- og fødevareministeriet om udtagning af den omhandlede skovlod af det beskyttede skovareal. Hvis ansøgningen imødekommes, skal der betales en stempelafgift, som fastsættes af en uafhængig valuar i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativet om basispriser.

| (32) | Efter at lodsejeren har betalt stempelafgiften til de ansvarlige myndigheder, igangsættes proceduren for vedtagelse af en administrativ afgørelse om ændring af den fastlagte anvendelse af jorden. Afhængigt af ejendommens størrelse træffes denne afgørelse af enten landbrugs- og fødevareministeren (hvis det drejer sig om en ejendom på under 10 hektar) eller af ministerrådet. |
| --- | --- |

(32)

Efter at lodsejeren har betalt stempelafgiften til de ansvarlige myndigheder, igangsættes proceduren for vedtagelse af en administrativ afgørelse om ændring af den fastlagte anvendelse af jorden. Afhængigt af ejendommens størrelse træffes denne afgørelse af enten landbrugs- og fødevareministeren (hvis det drejer sig om en ejendom på under 10 hektar) eller af ministerrådet.

| (33) | Den 3. september 2009 blev der vedtaget et moratorium om efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af byttet jord. |
| --- | --- |

(33)

Den 3. september 2009 blev der vedtaget et moratorium om efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af byttet jord.

2.3.   RETSGRUNDLAG FOR FORANSTALTNINGERNE

| (34) | Byttetransaktionerne, beregningen af priserne for anvendelse i byttetransaktionerne og proceduren for ændring af den fastlagte anvendelse af byttet skovjord reguleres af følgende retsakter:






  — | den bulgarske skovlov |
| --- | --- | --- |

(34)

Byttetransaktionerne, beregningen af priserne for anvendelse i byttetransaktionerne og proceduren for ændring af den fastlagte anvendelse af byttet skovjord reguleres af følgende retsakter:

—

den bulgarske skovlov

| — | regulativ om beregning af basispriser, priser på jord i udtagne områder og stiftelse af brugsrettigheder og servitutter vedrørende skove og skovarealer |
| --- | --- |

—

regulativ om beregning af basispriser, priser på jord i udtagne områder og stiftelse af brugsrettigheder og servitutter vedrørende skove og skovarealer

| — | lov om statsejendom (32) |
| --- | --- |

—

lov om statsejendom (32)

| — | forpligtelses- og aftaleloven (33) |
| --- | --- |

—

forpligtelses- og aftaleloven (33)

| — | lov om fysisk planlægning. |
| --- | --- |

—

lov om fysisk planlægning.

2.4.   STØTTEMODTAGERNE

| (35) | De potentielle støttemodtagere i byttetransaktionerne er fysiske personer, private selskaber og kommuner, der ofte beskæftiger sig med byggemodning og byggeri og/eller turisme, og som byttede deres skovlodder for statsejet skovareal. |
| --- | --- |

(35)

De potentielle støttemodtagere i byttetransaktionerne er fysiske personer, private selskaber og kommuner, der ofte beskæftiger sig med byggemodning og byggeri og/eller turisme, og som byttede deres skovlodder for statsejet skovareal.

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (36) | I indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt byttetransaktionerne og/eller den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af jorden indeholdt elementer af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, og hvorvidt denne støtte kunne erklæres forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(36)

I indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt byttetransaktionerne og/eller den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af jorden indeholdt elementer af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, og hvorvidt denne støtte kunne erklæres forenelig med det indre marked.

3.1.   IBOENDE FORBINDELSE MELLEM BYTTETRANSAKTIONERNE OG ÆNDRINGEN AF DEN FASTLAGTE ANVENDELSE AF JORDEN

| (37) | Kommissionen var først og fremmest i tvivl med hensyn til klagernes påstand om, at byttetransaktionerne i adskillige tilfælde blev fulgt af en ændring i den fastlagte anvendelse af den byttede jordlod, dvs. fra skovareal til bebyggelig jord. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen var først og fremmest i tvivl med hensyn til klagernes påstand om, at byttetransaktionerne i adskillige tilfælde blev fulgt af en ændring i den fastlagte anvendelse af den byttede jordlod, dvs. fra skovareal til bebyggelig jord.

| (38) | I lyset af tallene fra de bulgarske myndigheder bemærkede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at 15 ud af 147 byttetransaktioner i den omhandlede periode (2006-2009) blev fulgt af en ændring af den fastlagte anvendelse (10 %). Desuden bemærkede Kommissionen, at det er forskellige lovbestemmelser, der finder anvendelse på byttetransaktionerne og på de potentielle anmodninger om ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, og at disse to procedurer gennemføres separat. Disse elementer forekom i første omgang at bekræfte de bulgarske myndigheders udtalelse om, at de to procedurer som udgangspunkt ikke er uløseligt forbundet (34). |
| --- | --- |

(38)

I lyset af tallene fra de bulgarske myndigheder bemærkede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at 15 ud af 147 byttetransaktioner i den omhandlede periode (2006-2009) blev fulgt af en ændring af den fastlagte anvendelse (10 %). Desuden bemærkede Kommissionen, at det er forskellige lovbestemmelser, der finder anvendelse på byttetransaktionerne og på de potentielle anmodninger om ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, og at disse to procedurer gennemføres separat. Disse elementer forekom i første omgang at bekræfte de bulgarske myndigheders udtalelse om, at de to procedurer som udgangspunkt ikke er uløseligt forbundet (34).

| (39) | Imidlertid anførte de bulgarske myndigheder, at formlerne til beregning af de administrative priser på skovjord og stempelafgiften, der skal betales for en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, blev fastsat på et bestemt niveau, der skulle sikre, at den fulde byttepris for skovarealet plus ændring af den fastlagte anvendelse af jorden i vidt omfang ville matche markedsprisen på lignende bebyggelig jord. Dette kunne indebære, at myndighederne antog, at mange investorer ville forsøge at kombinere de to procedurer i samme transaktion. |
| --- | --- |

(39)

Imidlertid anførte de bulgarske myndigheder, at formlerne til beregning af de administrative priser på skovjord og stempelafgiften, der skal betales for en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, blev fastsat på et bestemt niveau, der skulle sikre, at den fulde byttepris for skovarealet plus ændring af den fastlagte anvendelse af jorden i vidt omfang ville matche markedsprisen på lignende bebyggelig jord. Dette kunne indebære, at myndighederne antog, at mange investorer ville forsøge at kombinere de to procedurer i samme transaktion.

| (40) | Derfor var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt den potentielle ændring af den fastlagte anvendelse af det berørte skovareal skulle tages i betragtning, når prisen på lodden blev bestemt i forbindelse med byttetransaktionerne, dvs. om byttetransaktionen og den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede jord burde anses for at være uløseligt forbundet. |
| --- | --- |

(40)

Derfor var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt den potentielle ændring af den fastlagte anvendelse af det berørte skovareal skulle tages i betragtning, når prisen på lodden blev bestemt i forbindelse med byttetransaktionerne, dvs. om byttetransaktionen og den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede jord burde anses for at være uløseligt forbundet.

3.2.   POTENTIEL STATSSTØTTE I ÆNDRINGEN AF DEN FASTLAGTE ANVENDELSE AF AREALET

| (41) | Dernæst var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt ændringen af den fastlagte anvendelse af den byttede jord kunne medføre en tildeling af statsstøtte, idet den øgede værdien af den byttede jord yderligere. |
| --- | --- |

(41)

Dernæst var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt ændringen af den fastlagte anvendelse af den byttede jord kunne medføre en tildeling af statsstøtte, idet den øgede værdien af den byttede jord yderligere.

| (42) | Kommissionen bemærkede i sin indledningsafgørelse, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden ikke i første omgang forekommer at have indebåret nogen overførsel af statslige midler. Stempelafgiften på sådanne transaktioner blev beregnet efter lovens bestemmelser og, så vidt Kommissionen ved, betalt i alle de omhandlede tilfælde. Selv om de virksomheder, der blev berørt af ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden, kan have fået gavn af denne ændring, ville de administrative afgørelser til effektuering af ændringen derfor ikke indebære statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Kommissionen lagde sig ikke fast på en endelig holdning til dette spørgsmål og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om, hvorvidt der forekom statsstøtte i denne procedure. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen bemærkede i sin indledningsafgørelse, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden ikke i første omgang forekommer at have indebåret nogen overførsel af statslige midler. Stempelafgiften på sådanne transaktioner blev beregnet efter lovens bestemmelser og, så vidt Kommissionen ved, betalt i alle de omhandlede tilfælde. Selv om de virksomheder, der blev berørt af ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden, kan have fået gavn af denne ændring, ville de administrative afgørelser til effektuering af ændringen derfor ikke indebære statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Kommissionen lagde sig ikke fast på en endelig holdning til dette spørgsmål og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om, hvorvidt der forekom statsstøtte i denne procedure.

3.3.   POTENTIEL STATSSTØTTE I BYTTETRANSAKTIONER MED SKOVAREALER

| (43) | Kommissionen bemærkede i indledningsafgørelsen, at priserne på skovjord i forbindelse med byttetransaktionerne blev bestemt af sagkyndige alene ved hjælp af formlerne i regulativet om basispriser. Kommissionen var derfor i tvivl om, hvorvidt anvendelsen af disse formler førte til en administrativ pris, som matchede de priser, der kunne opnås i armslængdetransaktioner mellem to private parter. Kommissionen opfordrede derfor Republikken Bulgarien og tredjeparter til at fremsende oplysninger om markedspriserne i 100 % private handler (eller byttetransaktioner) med skovjord, som fandt sted i Bulgarien i den omhandlede periode. Kommissionen opfordrede endvidere Republikken Bulgarien og tredjeparter til at fremsende oplysninger om forskellene mellem disse priser og de administrative priser, der blev brugt til de anfægtede byttetransaktioner, og således det potentielle beløb ydet i statsstøtte i forbindelse med disse transaktioner. Desuden opfordrede Kommissionen Republikken Bulgarien og tredjeparter til at fremsende oplysninger om de regler, der blev anvendt på den kompensation, der blev betalt i byttetransaktionerne, når der var forskel i priserne på de to byttede jordlodder. Endelig opfordrede Kommissionen Republikken Bulgarien til at fremsende yderligere information til dokumentation for dens påstand om, at de anfægtede byttetransaktioner ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen bemærkede i indledningsafgørelsen, at priserne på skovjord i forbindelse med byttetransaktionerne blev bestemt af sagkyndige alene ved hjælp af formlerne i regulativet om basispriser. Kommissionen var derfor i tvivl om, hvorvidt anvendelsen af disse formler førte til en administrativ pris, som matchede de priser, der kunne opnås i armslængdetransaktioner mellem to private parter. Kommissionen opfordrede derfor Republikken Bulgarien og tredjeparter til at fremsende oplysninger om markedspriserne i 100 % private handler (eller byttetransaktioner) med skovjord, som fandt sted i Bulgarien i den omhandlede periode. Kommissionen opfordrede endvidere Republikken Bulgarien og tredjeparter til at fremsende oplysninger om forskellene mellem disse priser og de administrative priser, der blev brugt til de anfægtede byttetransaktioner, og således det potentielle beløb ydet i statsstøtte i forbindelse med disse transaktioner. Desuden opfordrede Kommissionen Republikken Bulgarien og tredjeparter til at fremsende oplysninger om de regler, der blev anvendt på den kompensation, der blev betalt i byttetransaktionerne, når der var forskel i priserne på de to byttede jordlodder. Endelig opfordrede Kommissionen Republikken Bulgarien til at fremsende yderligere information til dokumentation for dens påstand om, at de anfægtede byttetransaktioner ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (44) | Kommissionen lagde sig også i indledningsafgørelsen fast på den foreløbige holdning til, hvordan fordelen ved de anfægtede byttetransaktioner skulle kvantificeres, hvis den skulle ende med at mene, at disse byttetransaktioner gav anledning til statsstøtte:






  i) | forskellen mellem den reelle markedspris på privatejet skovlod 1 og den administrative pris på lod 1 bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser |
| --- | --- | --- |

(44)

Kommissionen lagde sig også i indledningsafgørelsen fast på den foreløbige holdning til, hvordan fordelen ved de anfægtede byttetransaktioner skulle kvantificeres, hvis den skulle ende med at mene, at disse byttetransaktioner gav anledning til statsstøtte:

i)

forskellen mellem den reelle markedspris på privatejet skovlod 1 og den administrative pris på lod 1 bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser

| ii) | forskellen mellem den reelle markedspris på statsejet skovlod 2 og den administrative pris på lod 2 bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser. |
| --- | --- |

ii)

forskellen mellem den reelle markedspris på statsejet skovlod 2 og den administrative pris på lod 2 bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser.

Det statsstøttebeløb, der ligger i byttetransaktionerne, ville i så fald være lig med værdien af ii) fratrukket værdien af i).

Enhver økonomisk kompensation, der hidrører fra forskellen mellem den administrative pris på to lodder i en byttetransaktion, og som den ene part betaler til den anden, skal også tages i betragtning, når det potentielle element af statsstøtte i transaktionen beregnes.

3.4.   DEN POTENTIELLE STATSSTØTTES FORENELIGHED

| (45) | Kommissionen udtrykte i indledningsafgørelsen — såfremt den skulle nå frem til, at der forekommer statsstøtte som følge af ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden og/eller byttetransaktionerne — tvivl om, hvorvidt en sådan støtte kunne anses for at være forenelig med det indre marked og nærmere bestemt med traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og bestemmelserne i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (35) og/eller traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og EF- rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (i det følgende benævnt »skovbrugsrammebestemmelserne«) (36). |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen udtrykte i indledningsafgørelsen — såfremt den skulle nå frem til, at der forekommer statsstøtte som følge af ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden og/eller byttetransaktionerne — tvivl om, hvorvidt en sådan støtte kunne anses for at være forenelig med det indre marked og nærmere bestemt med traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og bestemmelserne i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (35) og/eller traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og EF- rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (i det følgende benævnt »skovbrugsrammebestemmelserne«) (36).

| (46) | Kommissionen anmodede derfor Republikken Bulgarien og interesserede parter om at fremsende bemærkninger om de anfægtede foranstaltningers forenelighed. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen anmodede derfor Republikken Bulgarien og interesserede parter om at fremsende bemærkninger om de anfægtede foranstaltningers forenelighed.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

4.1.   BEMÆRKNINGER FRA DEN FØRSTE KLAGER TIL DEN TVIVL, SOM KOMMISSIONEN UDTRYKTE I INDLEDNINGSAFGØRELSEN

| (47) | Den første klager hævder, at de anfægtede byttetransaktioner udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, som er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(47)

Den første klager hævder, at de anfægtede byttetransaktioner udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, som er uforenelig med det indre marked.

| (48) | For så vidt angår Kommissionens først udtrykte tvivl, hævder den første klager, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden og byttetransaktionerne bør betragtes som uløseligt forbundet. For det første hævder klageren, at mange af støttemodtagerne af byttetransaktionerne driver virksomhed inden for byggeri og turisme, ikke skovbrug. For det andet er byttet skovareal ifølge den første klager stort set ikke blevet udnyttet kommercielt efter moratoriets ikrafttræden i 2009. Dengang byttetransaktionerne blev gennemført, var der for det tredje mange af støttemodtagerne, der angiveligt bekendtgjorde og reklamerede med deres byggeprojekter på det byttede skovareal i form af skisportssteder eller badeferieområder og havde endda indledt drøftelser med de relevante lokale myndigheder for at sikre gennemførelsen af en ændring af den fastlagte anvendelse af det pågældende areal. For det fjerde hævder klageren, at det ofte var den samme statslige styrelse (EFA), der havde ansvaret for både at afslutte byttetransaktionen og udtage den byttede skovlod af skovfondens arealer (EFA og den kompetente tilsynsmyndighed) (37) og dermed bane vejen for dens kommercielle udnyttelse. |
| --- | --- |

(48)

For så vidt angår Kommissionens først udtrykte tvivl, hævder den første klager, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden og byttetransaktionerne bør betragtes som uløseligt forbundet. For det første hævder klageren, at mange af støttemodtagerne af byttetransaktionerne driver virksomhed inden for byggeri og turisme, ikke skovbrug. For det andet er byttet skovareal ifølge den første klager stort set ikke blevet udnyttet kommercielt efter moratoriets ikrafttræden i 2009. Dengang byttetransaktionerne blev gennemført, var der for det tredje mange af støttemodtagerne, der angiveligt bekendtgjorde og reklamerede med deres byggeprojekter på det byttede skovareal i form af skisportssteder eller badeferieområder og havde endda indledt drøftelser med de relevante lokale myndigheder for at sikre gennemførelsen af en ændring af den fastlagte anvendelse af det pågældende areal. For det fjerde hævder klageren, at det ofte var den samme statslige styrelse (EFA), der havde ansvaret for både at afslutte byttetransaktionen og udtage den byttede skovlod af skovfondens arealer (EFA og den kompetente tilsynsmyndighed) (37) og dermed bane vejen for dens kommercielle udnyttelse.

| (49) | Den første klager mener således, at en potentiel omklassificering af den fastlagte anvendelse af jorden og den tilsvarende prisstigning bør tages i betragtning ved kvantificeringen af det samlede beløb af statsstøtte, der ligger i byttetransaktionerne. Derfor bør der efter klagerens mening ved kvantificeringen af støtten ske en sammenligning med bebyggelige lodder for at kunne afspejle markedsprisen på den byttede jord korrekt. |
| --- | --- |

(49)

Den første klager mener således, at en potentiel omklassificering af den fastlagte anvendelse af jorden og den tilsvarende prisstigning bør tages i betragtning ved kvantificeringen af det samlede beløb af statsstøtte, der ligger i byttetransaktionerne. Derfor bør der efter klagerens mening ved kvantificeringen af støtten ske en sammenligning med bebyggelige lodder for at kunne afspejle markedsprisen på den byttede jord korrekt.

| (50) | Klageren nævner også, at det, i betragtning af hvor attraktiv den region er, hvor statens skovlodder var beliggende, ville have været klogere af myndighederne først at søge at øge loddernes værdi (dvs. ændre deres fastlagte anvendelse og give tilladelse til byggeri) og dernæst afhænde lodderne. Ifølge klageren forsøgte EFA ikke i nogen af de tilfælde, hvor der blev anmodet om bytte, at ændre den fastlagte anvendelse af den pågældende skovlod forud for byttetransaktionen. Dette er ifølge klageren et tydeligt tegn på, at der forelå en hensigt om at tildele erhververen af det statsejede skovareal en fordel. Denne praksis blev også kritiseret af Verdensbanken i en rapport om bulgarske skove fra 2009, hvor det blev bemærket, at staten pådrog sig tab på netop denne måde (38). |
| --- | --- |

(50)

Klageren nævner også, at det, i betragtning af hvor attraktiv den region er, hvor statens skovlodder var beliggende, ville have været klogere af myndighederne først at søge at øge loddernes værdi (dvs. ændre deres fastlagte anvendelse og give tilladelse til byggeri) og dernæst afhænde lodderne. Ifølge klageren forsøgte EFA ikke i nogen af de tilfælde, hvor der blev anmodet om bytte, at ændre den fastlagte anvendelse af den pågældende skovlod forud for byttetransaktionen. Dette er ifølge klageren et tydeligt tegn på, at der forelå en hensigt om at tildele erhververen af det statsejede skovareal en fordel. Denne praksis blev også kritiseret af Verdensbanken i en rapport om bulgarske skove fra 2009, hvor det blev bemærket, at staten pådrog sig tab på netop denne måde (38).

| (51) | For så vidt angår den næste tvivl, som Kommissionen udtrykte om, hvorvidt der blev givet statsstøtte som følge af ændringen af den fastlagte anvendelse af den byttede jord, hævder den første klager, at selv om erhververen af jorden efterfølgende betalte en stempelafgift efter afgørelsen om at ændre den fastlagte anvendelse af jorden, og dette beløb bør trækkes fra kvantificeringen af enhver støtte, der måtte være modtaget som resultat af byttetransaktionen, afspejler stempelafgiften ikke den faktiske værdiforøgelse af skovlodden som følge af denne ændring. Klageren hævder videre, at den ulovlige statsstøtte, der blev ydet til erhververen af jorden, i de tilfælde, hvor byttetransaktionen blev gennemført før Bulgariens tiltrædelse af Unionen, men hvor ændringen af den fastlagte anvendelsen af jorden fandt sted efter tiltrædelsen, bør beregnes som forskellen mellem markedsværdien af den pågældende skovlod på tidspunktet for byttetransaktionen (før tiltrædelsen) og markedsværdien af skovlodden efter ændringen af den fastlagte anvendelse (efter tiltrædelsen). |
| --- | --- |

(51)

For så vidt angår den næste tvivl, som Kommissionen udtrykte om, hvorvidt der blev givet statsstøtte som følge af ændringen af den fastlagte anvendelse af den byttede jord, hævder den første klager, at selv om erhververen af jorden efterfølgende betalte en stempelafgift efter afgørelsen om at ændre den fastlagte anvendelse af jorden, og dette beløb bør trækkes fra kvantificeringen af enhver støtte, der måtte være modtaget som resultat af byttetransaktionen, afspejler stempelafgiften ikke den faktiske værdiforøgelse af skovlodden som følge af denne ændring. Klageren hævder videre, at den ulovlige statsstøtte, der blev ydet til erhververen af jorden, i de tilfælde, hvor byttetransaktionen blev gennemført før Bulgariens tiltrædelse af Unionen, men hvor ændringen af den fastlagte anvendelsen af jorden fandt sted efter tiltrædelsen, bør beregnes som forskellen mellem markedsværdien af den pågældende skovlod på tidspunktet for byttetransaktionen (før tiltrædelsen) og markedsværdien af skovlodden efter ændringen af den fastlagte anvendelse (efter tiltrædelsen).

| (52) | Med hensyn til den tredje tvivl, som Kommissionen udtrykte vedrørende forekomsten af statsstøtte som følge af byttetransaktionerne, hævder klageren, at formlerne, der blev foreskrevet i regulativet om basispriser, ikke afspejler markedsværdien af den byttede jord. Klageren anfægter endvidere valuarernes uafhængighed, da erhververen af jorden efter vedkommendes mening frit kan vælge en venligt stemt valuar, hvilket kan medføre en betydelig undervurdering af priserne. |
| --- | --- |

(52)

Med hensyn til den tredje tvivl, som Kommissionen udtrykte vedrørende forekomsten af statsstøtte som følge af byttetransaktionerne, hævder klageren, at formlerne, der blev foreskrevet i regulativet om basispriser, ikke afspejler markedsværdien af den byttede jord. Klageren anfægter endvidere valuarernes uafhængighed, da erhververen af jorden efter vedkommendes mening frit kan vælge en venligt stemt valuar, hvilket kan medføre en betydelig undervurdering af priserne.

| (53) | Klageren fremsendte også yderligere oplysninger om markedspriserne på det byttede skovareal eller næsten identiske skovarealer for angiveligt at påvise betydelige uoverensstemmelser med de administrative priser på skovlodderne. På grund af tidspres havde klageren kun undersøgt priserne på ni af de byttede lodder. Til dette formål anvendte vedkommende bankernes vurdering af jorden samt oplysninger fra Bulgariens offentlige ejendomsregister, der viste priserne på lignende skovlodder i afsluttede ejendomshandler. De afdækkede prisforskelle lå fra en undervurdering (ved brug af den administrative pris) på 50-65 % til sager, hvor skovlodden angiveligt blev købt til 1-2 % af markedsværdien. |
| --- | --- |

(53)

Klageren fremsendte også yderligere oplysninger om markedspriserne på det byttede skovareal eller næsten identiske skovarealer for angiveligt at påvise betydelige uoverensstemmelser med de administrative priser på skovlodderne. På grund af tidspres havde klageren kun undersøgt priserne på ni af de byttede lodder. Til dette formål anvendte vedkommende bankernes vurdering af jorden samt oplysninger fra Bulgariens offentlige ejendomsregister, der viste priserne på lignende skovlodder i afsluttede ejendomshandler. De afdækkede prisforskelle lå fra en undervurdering (ved brug af den administrative pris) på 50-65 % til sager, hvor skovlodden angiveligt blev købt til 1-2 % af markedsværdien.

| (54) | Endelig hævder klageren, at det forhold, at der blev indledt straffesag mod den tidligere chef for EFA for indgåelse af byttetransaktioner til skade for staten, er et tegn på, at de bulgarske myndigheder selv mener, at der blev overdraget skovjord til visse private parter til en pris, der lå langt under markedsværdien. |
| --- | --- |

(54)

Endelig hævder klageren, at det forhold, at der blev indledt straffesag mod den tidligere chef for EFA for indgåelse af byttetransaktioner til skade for staten, er et tegn på, at de bulgarske myndigheder selv mener, at der blev overdraget skovjord til visse private parter til en pris, der lå langt under markedsværdien.

| (55) | Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt byttetransaktionerne fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, hævder klageren, at ingen af støttemodtagerne af byttetransaktionerne, så vidt vedkommende ved, har skovbrug som deres primære erhverv. Snarere havde næsten alle støttemodtagerne angiveligt tidligere drevet eller havde fremtidige forretningsplaner om at drive erhvervsvirksomhed eller at investere i en af følgende brancher: ejendomsspekulation, byggeri og/eller turisme. Ifølge klageren vedrører turisme pr. definition hele det indre marked, hvorfor selv nogle få tilfælde af selektiv støtte nødvendigvis vil fordreje konkurrencen. Klageren tilføjer yderligere, at udenlandske konkurrenter i lyset af antallet og omfanget af byttetransaktionerne faktisk afskrækkes fra at trænge ind på det bulgarske marked. Mens flere større EU-investorer (f.eks. Lindner og ECE) har deltaget i byggeprojekter i bulgarske byer (butikscentre og stormagasiner), er næsten alle store investeringer i feriesteder ved kysten, i skiterræn og ved golfbaner angiveligt foretaget af bulgarsk kontrollerede selskaber. |
| --- | --- |

(55)

Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt byttetransaktionerne fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, hævder klageren, at ingen af støttemodtagerne af byttetransaktionerne, så vidt vedkommende ved, har skovbrug som deres primære erhverv. Snarere havde næsten alle støttemodtagerne angiveligt tidligere drevet eller havde fremtidige forretningsplaner om at drive erhvervsvirksomhed eller at investere i en af følgende brancher: ejendomsspekulation, byggeri og/eller turisme. Ifølge klageren vedrører turisme pr. definition hele det indre marked, hvorfor selv nogle få tilfælde af selektiv støtte nødvendigvis vil fordreje konkurrencen. Klageren tilføjer yderligere, at udenlandske konkurrenter i lyset af antallet og omfanget af byttetransaktionerne faktisk afskrækkes fra at trænge ind på det bulgarske marked. Mens flere større EU-investorer (f.eks. Lindner og ECE) har deltaget i byggeprojekter i bulgarske byer (butikscentre og stormagasiner), er næsten alle store investeringer i feriesteder ved kysten, i skiterræn og ved golfbaner angiveligt foretaget af bulgarsk kontrollerede selskaber.

4.2.   BEMÆRKNINGER FRA STØTTEMODTAGERNE I BYTTETRANSAKTIONERNE OG ANDRE TREDJEPARTER

| (56) | Kommissionen modtog bemærkninger fra mange tredjeparter, hvoraf de fleste var private parter i byttetransaktionerne (i det følgende benævnt »støttemodtagerne«). Kommissionen bemærker, at en række støttemodtagere (39) blot afgav en kort udtalelse om, at der ikke indgik statsstøtte i de byttetransaktioner, de var part i. Andre støttemodtagere fremsendte mere detaljerede bemærkninger til den tvivl, Kommissionen udtrykte i indledningsafgørelsen, og de vil blive gennemgået i de følgende afsnit. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen modtog bemærkninger fra mange tredjeparter, hvoraf de fleste var private parter i byttetransaktionerne (i det følgende benævnt »støttemodtagerne«). Kommissionen bemærker, at en række støttemodtagere (39) blot afgav en kort udtalelse om, at der ikke indgik statsstøtte i de byttetransaktioner, de var part i. Andre støttemodtagere fremsendte mere detaljerede bemærkninger til den tvivl, Kommissionen udtrykte i indledningsafgørelsen, og de vil blive gennemgået i de følgende afsnit.

4.2.1.   Iboende forbindelse mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden

| (57) | For så vidt angår den første tvivl, som Kommissionen udtrykte med hensyn til, om byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden er uløseligt forbundet, hævder de fleste af de støttemodtagere (40), der reagerede på indledningsafgørelsen, at der ikke består en sådan iboende forbindelse. Byttetransaktionen og den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod foregik i to separate procedurer, som hører under to forskellige statslige organer, der arbejder uafhængigt af hinanden. Byttetransaktionerne falder ind under landbrugs- og fødevareministeren eller ministerrådet afhængigt af størrelsen af den lod, der skal byttes, og EFA, mens ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden falder ind under de lokale myndigheders kompetence — borgmesteren eller byrådet i en kommune, ministeren for regionaludvikling og offentlige arbejder eller guvernøren for den region, hvori arealerne er beliggende — og kræver godkendelse af en detaljeret eller generel lokalplan. |
| --- | --- |

(57)

For så vidt angår den første tvivl, som Kommissionen udtrykte med hensyn til, om byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden er uløseligt forbundet, hævder de fleste af de støttemodtagere (40), der reagerede på indledningsafgørelsen, at der ikke består en sådan iboende forbindelse. Byttetransaktionen og den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod foregik i to separate procedurer, som hører under to forskellige statslige organer, der arbejder uafhængigt af hinanden. Byttetransaktionerne falder ind under landbrugs- og fødevareministeren eller ministerrådet afhængigt af størrelsen af den lod, der skal byttes, og EFA, mens ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden falder ind under de lokale myndigheders kompetence — borgmesteren eller byrådet i en kommune, ministeren for regionaludvikling og offentlige arbejder eller guvernøren for den region, hvori arealerne er beliggende — og kræver godkendelse af en detaljeret eller generel lokalplan.

| (58) | En støttemodtager (41) føjer yderligere til, at der ikke er nogen automatisk forbindelse mellem ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden og en forøgelse af dens værdi. Beslutningen om at ændre den fastlagte anvendelse af jorden bygger på bedømmelsen af nødvendigheden heraf, hvilket har et bredere sigte og ofte går forud for ejernes private interesse, og den er derfor ikke baseret på de kommercielle interesser, som byttetransaktionens parter måtte have. En anden støttemodtager (42) bemærker, at de statistiske oplysninger fra de bulgarske myndigheder bekræfter fraværet af en iboende forbindelse. Endelig mener en række støttemodtagere (43), at spørgsmålet om, hvorvidt der er en forbindelse, er irrelevant, eftersom det byttede areal, som de erhvervede, i netop deres tilfælde ikke blev udtaget af skovbeskyttelsesarealet til byggemodning, og der heller ikke er igangsat en procedure for ændring af den fastlagte anvendelse af jorden. |
| --- | --- |

(58)

En støttemodtager (41) føjer yderligere til, at der ikke er nogen automatisk forbindelse mellem ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden og en forøgelse af dens værdi. Beslutningen om at ændre den fastlagte anvendelse af jorden bygger på bedømmelsen af nødvendigheden heraf, hvilket har et bredere sigte og ofte går forud for ejernes private interesse, og den er derfor ikke baseret på de kommercielle interesser, som byttetransaktionens parter måtte have. En anden støttemodtager (42) bemærker, at de statistiske oplysninger fra de bulgarske myndigheder bekræfter fraværet af en iboende forbindelse. Endelig mener en række støttemodtagere (43), at spørgsmålet om, hvorvidt der er en forbindelse, er irrelevant, eftersom det byttede areal, som de erhvervede, i netop deres tilfælde ikke blev udtaget af skovbeskyttelsesarealet til byggemodning, og der heller ikke er igangsat en procedure for ændring af den fastlagte anvendelse af jorden.

| (59) | Med hensyn til hvorvidt den potentielle ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod bør tages i betragtning ved bestemmelsen af prisen på lodden, mener flertallet af støttemodtagerne, at det af forskellige grunde ikke skal være tilfældet. En række af støttemodtagerne (44) hævder, at det ville være ubegrundet at tage hensyn til den hypotetiske mulighed for at ændre den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod, eftersom der måske aldrig bliver ansøgt om en sådan ændring, eller ansøgningen afvises på grund af manglende overholdelse af de relevante administrative krav. Det byttede skovareals strategiske beliggenhed, som angiveligt forøger jordens værdi, bør være irrelevant, hvis den fastlagte anvendelse af jorden ikke er blevet ændret, og den erhvervede jord kun kan udnyttes til det formål, der er bestemt i loven. Således hævder en støttemodtager (45), at der bør tages hensyn til den specifikke aftale, der er indgået mellem parterne i byttetransaktionen på datoen for værdiansættelsen. En objektiv og rimelig beregning af markedsværdien bør også omfatte den lokalplan (der giver tilladelse til byggeri eller ikke), som er gældende på datoen for værdiansættelsen af den byttede skovlod. Derfor bør der specificeres et sæt ensartede kriterier, som muliggør en sondring mellem en hypotetisk mulighed og den faktiske hensigt hos parterne i byttetransaktionen om efterfølgende at foretage en ændring af anvendelsen af jorden. |
| --- | --- |

(59)

Med hensyn til hvorvidt den potentielle ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod bør tages i betragtning ved bestemmelsen af prisen på lodden, mener flertallet af støttemodtagerne, at det af forskellige grunde ikke skal være tilfældet. En række af støttemodtagerne (44) hævder, at det ville være ubegrundet at tage hensyn til den hypotetiske mulighed for at ændre den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod, eftersom der måske aldrig bliver ansøgt om en sådan ændring, eller ansøgningen afvises på grund af manglende overholdelse af de relevante administrative krav. Det byttede skovareals strategiske beliggenhed, som angiveligt forøger jordens værdi, bør være irrelevant, hvis den fastlagte anvendelse af jorden ikke er blevet ændret, og den erhvervede jord kun kan udnyttes til det formål, der er bestemt i loven. Således hævder en støttemodtager (45), at der bør tages hensyn til den specifikke aftale, der er indgået mellem parterne i byttetransaktionen på datoen for værdiansættelsen. En objektiv og rimelig beregning af markedsværdien bør også omfatte den lokalplan (der giver tilladelse til byggeri eller ikke), som er gældende på datoen for værdiansættelsen af den byttede skovlod. Derfor bør der specificeres et sæt ensartede kriterier, som muliggør en sondring mellem en hypotetisk mulighed og den faktiske hensigt hos parterne i byttetransaktionen om efterfølgende at foretage en ændring af anvendelsen af jorden.

| (60) | Desuden bemærker mange støttemodtagere, at der for at få jorden udtaget af det beskyttede skovareal skal erlægges en afgift for ændring af den fastlagte anvendelse, som svarer til prisen pr. kvadratmeter bebyggelig jord i det pågældende område. Derfor hævder disse støttemodtagere, at de ikke opnår en økonomisk fordel ved ændringen, for hvis den erhvervede jord sælges, stilles som sikkerhed eller byggemodnes, vil dens værdi være den samme, som værdien af bebyggelig jord. Et lignende argument blev fremsat af Mirta Engineering og Beta Forest, som bemærker, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden indebærer yderligere udgifter, herunder stempelafgift og lokale skatter samt omkostninger til tegninger, hvilket yderligere øger ejendomsværdien. Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova hævder da også, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden i deres tilfælde var betinget af betalingen af de statslige afgifter, der er defineret i artikel 17 i skovloven og i gennemførelsesbestemmelserne hertil. |
| --- | --- |

(60)

Desuden bemærker mange støttemodtagere, at der for at få jorden udtaget af det beskyttede skovareal skal erlægges en afgift for ændring af den fastlagte anvendelse, som svarer til prisen pr. kvadratmeter bebyggelig jord i det pågældende område. Derfor hævder disse støttemodtagere, at de ikke opnår en økonomisk fordel ved ændringen, for hvis den erhvervede jord sælges, stilles som sikkerhed eller byggemodnes, vil dens værdi være den samme, som værdien af bebyggelig jord. Et lignende argument blev fremsat af Mirta Engineering og Beta Forest, som bemærker, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden indebærer yderligere udgifter, herunder stempelafgift og lokale skatter samt omkostninger til tegninger, hvilket yderligere øger ejendomsværdien. Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova hævder da også, at ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden i deres tilfælde var betinget af betalingen af de statslige afgifter, der er defineret i artikel 17 i skovloven og i gennemførelsesbestemmelserne hertil.

| (61) | Endelig mener en række støttemodtagere (46), at spørgsmålet er irrelevant, eftersom det byttede areal, som de erhvervede, i netop deres tilfælde ikke blev udtaget af skovbeskyttelsesarealet til byggemodning, og der heller ikke er igangsat en procedure for ændring af den fastlagte anvendelse af jorden. MIKS bemærker i sit svar, at den bulgarske stat i sine byttekontrakter anførte, at det ikke var tilladt at ændre den fastlagte anvendelse af jorden. |
| --- | --- |

(61)

Endelig mener en række støttemodtagere (46), at spørgsmålet er irrelevant, eftersom det byttede areal, som de erhvervede, i netop deres tilfælde ikke blev udtaget af skovbeskyttelsesarealet til byggemodning, og der heller ikke er igangsat en procedure for ændring af den fastlagte anvendelse af jorden. MIKS bemærker i sit svar, at den bulgarske stat i sine byttekontrakter anførte, at det ikke var tilladt at ændre den fastlagte anvendelse af jorden.

4.2.2.   Statsstøtte i byttetransaktioner med skovarealer

| (62) | Hvad angår den tvivl, som Kommissionen havde med hensyn til, hvorvidt de administrative priser for byttetransaktionerne førte til en markedspris, fremførte støttemodtagerne (47) flere lignende argumenter for, hvorfor det skulle være tilfældet i forbindelse med deres egne byttetransaktioner. |
| --- | --- |

(62)

Hvad angår den tvivl, som Kommissionen havde med hensyn til, hvorvidt de administrative priser for byttetransaktionerne førte til en markedspris, fremførte støttemodtagerne (47) flere lignende argumenter for, hvorfor det skulle være tilfældet i forbindelse med deres egne byttetransaktioner.

| (63) | For det første hævder en støttemodtager (48), at der ved fastsættelsen af administrative priser ifølge regulativet om basispriser tages hensyn til objektive kriterier såsom loddens beliggenhed, distrikternes betydning og arten og betydningen af plantebestanden på arealet, mens to andre støttemodtagere (49) hævder, at den administrative byttepris bygger på kriterier, som er identiske med dem, der anvendes ved private investorers bytte af private skovarealer, som omfatter jord, der er beliggende tæt på lokal eller national infrastruktur, og som ligner de anfægtede byttetransaktioner med hensyn til plantearter, beliggenheden i områder, der er særligt beskyttet mod urbanisering osv. Ligeledes hævder atter andre støttemodtagere (50), at værdiansættelser, der sker i henhold til regulativet om basispriser, medfører administrative priser som er på niveau med eller i mange tilfælde højere end markedspriserne for skovarealer i Bulgarien på grund af manglen på et nationalt marked for denne type jord og det forhold, at de få private transaktioner er sket til lave priser. Derfor blev byttetransaktionerne gennemført på de fremherskende økonomiske markedsvilkår. |
| --- | --- |

(63)

For det første hævder en støttemodtager (48), at der ved fastsættelsen af administrative priser ifølge regulativet om basispriser tages hensyn til objektive kriterier såsom loddens beliggenhed, distrikternes betydning og arten og betydningen af plantebestanden på arealet, mens to andre støttemodtagere (49) hævder, at den administrative byttepris bygger på kriterier, som er identiske med dem, der anvendes ved private investorers bytte af private skovarealer, som omfatter jord, der er beliggende tæt på lokal eller national infrastruktur, og som ligner de anfægtede byttetransaktioner med hensyn til plantearter, beliggenheden i områder, der er særligt beskyttet mod urbanisering osv. Ligeledes hævder atter andre støttemodtagere (50), at værdiansættelser, der sker i henhold til regulativet om basispriser, medfører administrative priser som er på niveau med eller i mange tilfælde højere end markedspriserne for skovarealer i Bulgarien på grund af manglen på et nationalt marked for denne type jord og det forhold, at de få private transaktioner er sket til lave priser. Derfor blev byttetransaktionerne gennemført på de fremherskende økonomiske markedsvilkår.

| (64) | For det andet hævder en række støttemodtagere (51), at de lod foretage værdiansættelser af de byttede lodder, som førte til administrative priser, der var på niveau med (52) eller i mange tilfælde højere end (53) markedspriserne for skovarealer i Bulgarien. |
| --- | --- |

(64)

For det andet hævder en række støttemodtagere (51), at de lod foretage værdiansættelser af de byttede lodder, som førte til administrative priser, der var på niveau med (52) eller i mange tilfælde højere end (53) markedspriserne for skovarealer i Bulgarien.

| (65) | For det tredje påpeger flere støttemodtagere (54) fraværet af 100 % private byttetransaktioner eller handler i områder, hvor de pågældende støttemodtageres byttetransaktioner fandt sted, som begrundelse for, at de administrative priser bør anses for at være tilnærmet markedspriserne. |
| --- | --- |

(65)

For det tredje påpeger flere støttemodtagere (54) fraværet af 100 % private byttetransaktioner eller handler i områder, hvor de pågældende støttemodtageres byttetransaktioner fandt sted, som begrundelse for, at de administrative priser bør anses for at være tilnærmet markedspriserne.

| (66) | Endelig hævder flere støttemodtagere (55), at eftersom landbrugs- og fødevareministeren i udøvelsen af sine skønsbeføjelser har ret til at nægte at foretage en byttetransaktion, hvis staten ikke har interesse i at erhverve det privatejede skovareal, og betingelserne for bytteaftalen skal godkendes af begge parter (offentlig og privat), bør byttetransaktionerne anses for at være forretningsmæssige transaktioner, hvori staten handler som en markedsøkonomisk aktør. |
| --- | --- |

(66)

Endelig hævder flere støttemodtagere (55), at eftersom landbrugs- og fødevareministeren i udøvelsen af sine skønsbeføjelser har ret til at nægte at foretage en byttetransaktion, hvis staten ikke har interesse i at erhverve det privatejede skovareal, og betingelserne for bytteaftalen skal godkendes af begge parter (offentlig og privat), bør byttetransaktionerne anses for at være forretningsmæssige transaktioner, hvori staten handler som en markedsøkonomisk aktør.

| (67) | Hvad angår den potentielle statsstøtte i transaktionerne (dvs. forskellen mellem de administrative priser og markedspriserne på skovarealer), svarede størstedelen af støttemodtagerne (56), at de bulgarske myndigheder ikke dækkede prisforskellen, når det privatejede areal var mere værdifuldt end det statsejede. En anden støttemodtager (57) hævede, at forskellen i markedspriserne på byttet privat- og statsejet skovareal beliggende i samme eller tilstødende områder begunstiger staten, idet de administrative priser er højere end markedspriserne, som forhandles frit mellem de private skovejere i det pågældende område. |
| --- | --- |

(67)

Hvad angår den potentielle statsstøtte i transaktionerne (dvs. forskellen mellem de administrative priser og markedspriserne på skovarealer), svarede størstedelen af støttemodtagerne (56), at de bulgarske myndigheder ikke dækkede prisforskellen, når det privatejede areal var mere værdifuldt end det statsejede. En anden støttemodtager (57) hævede, at forskellen i markedspriserne på byttet privat- og statsejet skovareal beliggende i samme eller tilstødende områder begunstiger staten, idet de administrative priser er højere end markedspriserne, som forhandles frit mellem de private skovejere i det pågældende område.

| (68) | For så vidt angår de øvrige betingelser for at konstatere forekomst af statsstøtte, bestred flere støttemodtagere (58), at de var opfyldt. Således hævder visse støttemodtagere (59), at de er fysiske personer, som Bulgariens statsstøttelov og traktatens artikel 107 ikke finder anvendelse på. Angående statslige midler bemærker disse støttemodtagere, at staten erhvervede jorden ved ulovlig ekspropriering uden tilstrækkelig kompensation, hvorfor staten ikke kan anses for at have sådanne midler til rådighed. I henseende til selektivitet hævder disse støttemodtagere, at skovloven finder anvendelse erga omnes og dermed ikke er diskriminerende. |
| --- | --- |

(68)

For så vidt angår de øvrige betingelser for at konstatere forekomst af statsstøtte, bestred flere støttemodtagere (58), at de var opfyldt. Således hævder visse støttemodtagere (59), at de er fysiske personer, som Bulgariens statsstøttelov og traktatens artikel 107 ikke finder anvendelse på. Angående statslige midler bemærker disse støttemodtagere, at staten erhvervede jorden ved ulovlig ekspropriering uden tilstrækkelig kompensation, hvorfor staten ikke kan anses for at have sådanne midler til rådighed. I henseende til selektivitet hævder disse støttemodtagere, at skovloven finder anvendelse erga omnes og dermed ikke er diskriminerende.

| (69) | En anden støttemodtager (60) mener heller ikke, at betingelserne i traktatens artikel 107 er opfyldt, hvad angår byttetransaktionerne, men med en lidt anderledes begrundelse. For det første skete der ikke overførsel af statslige midler, eftersom byttetransaktionen er en »dobbelt handelstransaktion«, som skete efter en værdiansættelse udført af en uafhængig valuar på grundlag af de objektive kriterier for beregning af prisen, som loven foreskriver. Parterne i byttetransaktionen har hverken fået en fordel eller en gunstigere stilling end deres konkurrenter, eftersom enhver skovejer kunne have anmodet om bytte af sin privatejede jord mod et statsejet skovareal. Et lignende argument fremsættes af en anden støttemodtager (61), som mener, at bytteordningen er en generel foranstaltning, der er tilgængelig for alle skovejere. |
| --- | --- |

(69)

En anden støttemodtager (60) mener heller ikke, at betingelserne i traktatens artikel 107 er opfyldt, hvad angår byttetransaktionerne, men med en lidt anderledes begrundelse. For det første skete der ikke overførsel af statslige midler, eftersom byttetransaktionen er en »dobbelt handelstransaktion«, som skete efter en værdiansættelse udført af en uafhængig valuar på grundlag af de objektive kriterier for beregning af prisen, som loven foreskriver. Parterne i byttetransaktionen har hverken fået en fordel eller en gunstigere stilling end deres konkurrenter, eftersom enhver skovejer kunne have anmodet om bytte af sin privatejede jord mod et statsejet skovareal. Et lignende argument fremsættes af en anden støttemodtager (61), som mener, at bytteordningen er en generel foranstaltning, der er tilgængelig for alle skovejere.

| (70) | Hvad angår forekomsten af en økonomisk fordel, bestred flertallet af støttemodtagerne (62), at de fik en sådan fordel ud af transaktionerne, eftersom den administrative pris for den byttede jord efter deres mening var på niveau med eller højere end markedsprisen. |
| --- | --- |

(70)

Hvad angår forekomsten af en økonomisk fordel, bestred flertallet af støttemodtagerne (62), at de fik en sådan fordel ud af transaktionerne, eftersom den administrative pris for den byttede jord efter deres mening var på niveau med eller højere end markedsprisen.

| (71) | Hvad endelig angår spørgsmålet om, hvorvidt byttetransaktionerne fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, svarede langt de fleste støttemodtagere (63), at de ikke var beskæftiget inden for byggeriet eller turistbranchen og/eller ikke havde søgt licens som rejsearrangør. Desuden bekræftede de, at de hverken havde udnyttet det ved byttetransaktionen erhvervede areal til tømmerproduktion efter erhvervelsen eller havde solgt tømmer i Bulgarien eller i andre medlemsstater. Derfor hævder de, at der ikke kan siges at være sket en faktisk eller potentiel påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne. En anden støttemodtager (64) tilføjede, at byttetransaktionerne ikke fører til en stigning i den hjemlige produktion og dermed en begrænsning af de muligheder, der er, for at virksomheder fra andre medlemsstater kan eksportere til det bulgarske marked. |
| --- | --- |

(71)

Hvad endelig angår spørgsmålet om, hvorvidt byttetransaktionerne fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, svarede langt de fleste støttemodtagere (63), at de ikke var beskæftiget inden for byggeriet eller turistbranchen og/eller ikke havde søgt licens som rejsearrangør. Desuden bekræftede de, at de hverken havde udnyttet det ved byttetransaktionen erhvervede areal til tømmerproduktion efter erhvervelsen eller havde solgt tømmer i Bulgarien eller i andre medlemsstater. Derfor hævder de, at der ikke kan siges at være sket en faktisk eller potentiel påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne. En anden støttemodtager (64) tilføjede, at byttetransaktionerne ikke fører til en stigning i den hjemlige produktion og dermed en begrænsning af de muligheder, der er, for at virksomheder fra andre medlemsstater kan eksportere til det bulgarske marked.

| (72) | Andre støttemodtagere (65) hævdede, at eftersom byttetransaktionerne ikke indebærer overførsel af statslige midler og ikke giver en økonomisk fordel, kan de ikke anses for at påvirke markedets balance og de økonomiske betingelser, som virksomhederne drives på, hvilket betyder, at det er nødvendigt med startinvestering for at erhverve materielle aktiver. Således kan virksomheder fra andre medlemsstater trænge ind på og drive virksomhed på det samme marked på rimelige vilkår, hvorfor samhandelen mellem medlemsstaterne ikke kan siges at være blevet påvirket af de anfægtede byttetransaktioner. |
| --- | --- |

(72)

Andre støttemodtagere (65) hævdede, at eftersom byttetransaktionerne ikke indebærer overførsel af statslige midler og ikke giver en økonomisk fordel, kan de ikke anses for at påvirke markedets balance og de økonomiske betingelser, som virksomhederne drives på, hvilket betyder, at det er nødvendigt med startinvestering for at erhverve materielle aktiver. Således kan virksomheder fra andre medlemsstater trænge ind på og drive virksomhed på det samme marked på rimelige vilkår, hvorfor samhandelen mellem medlemsstaterne ikke kan siges at være blevet påvirket af de anfægtede byttetransaktioner.

| (73) | Endelig forklarede en enkelt støttemodtager (66), at det skovareal, vedkommende erhvervede fra staten, ikke er egnet til skovrejsning. Han mener endvidere, at hans ejendom er bedre end den, han modtog fra staten, og at transaktionen ikke indebærer statsstøtte. Endelig nævnte han, at den erhvervede jord bruges til mobil biavl, ved at arealet udlægges til eng om sommeren. |
| --- | --- |

(73)

Endelig forklarede en enkelt støttemodtager (66), at det skovareal, vedkommende erhvervede fra staten, ikke er egnet til skovrejsning. Han mener endvidere, at hans ejendom er bedre end den, han modtog fra staten, og at transaktionen ikke indebærer statsstøtte. Endelig nævnte han, at den erhvervede jord bruges til mobil biavl, ved at arealet udlægges til eng om sommeren.

4.2.3.   Den potentielle statsstøttes forenelighed

| (74) | Selv om Kommissionen anmodede de interesserede parter om at indsende dokumentation, der kunne sætte den i stand til at undersøge foreneligheden med det indre marked af de anfægtede byttetransaktioner, imødekom ingen af støttemodtagerne denne anmodning. |
| --- | --- |

(74)

Selv om Kommissionen anmodede de interesserede parter om at indsende dokumentation, der kunne sætte den i stand til at undersøge foreneligheden med det indre marked af de anfægtede byttetransaktioner, imødekom ingen af støttemodtagerne denne anmodning.

5.   BEMÆRKNINGER FRA REPUBLIKKEN BULGARIEN

5.1.   BULGARIENS BEMÆRKNINGER TIL INDLEDNINGSAFGØRELSEN

| (75) | De bulgarske myndigheder hævder, at de anfægtede byttetransaktioner ikke udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(75)

De bulgarske myndigheder hævder, at de anfægtede byttetransaktioner ikke udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

| (76) | Angående den påståede iboende forbindelse mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden bemærkede de bulgarske myndigheder, at skovlovens artikel 15 b) hjemler mulighed for at ansøge om en ændring af den fastlagte anvendelse af jord i skove uanset måden, hvorpå jorden blev erhvervet, det være sig bytte, almindelig handel eller andet. Men en sådan teoretisk mulighed bør ikke forstås som en fast forhåndsaftale mellem myndighederne og den private part i byttetransaktionen om efterfølgende at ændre den fastlagte anvendelse af jorden. |
| --- | --- |

(76)

Angående den påståede iboende forbindelse mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden bemærkede de bulgarske myndigheder, at skovlovens artikel 15 b) hjemler mulighed for at ansøge om en ændring af den fastlagte anvendelse af jord i skove uanset måden, hvorpå jorden blev erhvervet, det være sig bytte, almindelig handel eller andet. Men en sådan teoretisk mulighed bør ikke forstås som en fast forhåndsaftale mellem myndighederne og den private part i byttetransaktionen om efterfølgende at ændre den fastlagte anvendelse af jorden.

| (77) | De bulgarske myndigheder fremsendte dokumentation for, at der blandt de 132 byttetransaktioner, der fandt sted i perioden 2007-2009, skete anmodning om ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod i 24 tilfælde, og heraf blev ansøgningen kun imødekommet i 15 tilfælde (dvs. 11,4 % af alle byttetransaktioner). |
| --- | --- |

(77)

De bulgarske myndigheder fremsendte dokumentation for, at der blandt de 132 byttetransaktioner, der fandt sted i perioden 2007-2009, skete anmodning om ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod i 24 tilfælde, og heraf blev ansøgningen kun imødekommet i 15 tilfælde (dvs. 11,4 % af alle byttetransaktioner).

| (78) | De bulgarske myndigheder anfører også de forskellige formål med byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden. Mens formålet med byttetransaktionerne er at konsolidere og bevare de bulgarske skove og dermed sikre bæredygtig udvikling og reproduktion til gavn for samfundet som helhed, er ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden beregnet til at opfylde de målsætninger, der er fastlagt i loven om fysisk planlægning, som regulerer indlemmelsen af jord i byzoner, hvor det er tilladt at bygge i overensstemmelse med offentlighedens behov og interesser i henseende til bæredygtig udvikling og opførelse af egnede leve-, arbejds- og fritidsvilkår for borgerne. Mens byttetransaktionerne desuden afhænger af afgørelser truffet af landbrugs- og fødevareministeren, er ændringer af den fastlagte anvendelse af jorden betinget af, at forskellige kompetente organer godkender en lokalplan, nemlig ministeren for regionaludvikling og offentlige arbejder, den regionale guvernør eller byrådet. I betragtning af at retten til at anmode om en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden ikke udspringer direkte af skovloven, men kræver opfyldelse af betingelser i andre love, mener de bulgarske myndigheder endelig ikke, at den hypotetiske mulighed for at ændre den fastlagte anvendelse af jorden indebærer, at en sådan ændring er uløseligt forbundet med byttetransaktionerne. |
| --- | --- |

(78)

De bulgarske myndigheder anfører også de forskellige formål med byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden. Mens formålet med byttetransaktionerne er at konsolidere og bevare de bulgarske skove og dermed sikre bæredygtig udvikling og reproduktion til gavn for samfundet som helhed, er ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden beregnet til at opfylde de målsætninger, der er fastlagt i loven om fysisk planlægning, som regulerer indlemmelsen af jord i byzoner, hvor det er tilladt at bygge i overensstemmelse med offentlighedens behov og interesser i henseende til bæredygtig udvikling og opførelse af egnede leve-, arbejds- og fritidsvilkår for borgerne. Mens byttetransaktionerne desuden afhænger af afgørelser truffet af landbrugs- og fødevareministeren, er ændringer af den fastlagte anvendelse af jorden betinget af, at forskellige kompetente organer godkender en lokalplan, nemlig ministeren for regionaludvikling og offentlige arbejder, den regionale guvernør eller byrådet. I betragtning af at retten til at anmode om en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden ikke udspringer direkte af skovloven, men kræver opfyldelse af betingelser i andre love, mener de bulgarske myndigheder endelig ikke, at den hypotetiske mulighed for at ændre den fastlagte anvendelse af jorden indebærer, at en sådan ændring er uløseligt forbundet med byttetransaktionerne.

| (79) | Med hensyn til hvorvidt den potentielle ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod bør tages i betragtning ved bestemmelsen af prisen på lodden, gentog de bulgarske myndigheder deres mening om, at der ikke er nogen direkte forbindelse mellem den pris, som byttetransaktionen beregnes til, og den efterfølgende ændring af anvendelsen af jorden. Myndighederne gav en udførlig beskrivelse af proceduren for bestemmelse af henholdsvis priserne på byttetransaktionen (ex artikel 20, stk. 5, henholdsvis 21 i regulativet om basispriser) og de afgifter, der skal betales for ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden. Myndighederne bemærker også, at private ejere kan anmode om en ændring af den fastlagte anvendelse af jord i skov, uanset hvordan de erhvervede jorden, hvorfor enhver investor ville få de samme fordele, uanset om vedkommende har erhvervet skoven fra staten eller ved en armslængdetransaktion indgået med en privat part, og derfor bør de afgifter, der skal betales for effektueringen af en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, ikke regnes for selektive i henseende til støttemodtagerne. |
| --- | --- |

(79)

Med hensyn til hvorvidt den potentielle ændring af den fastlagte anvendelse af den byttede skovlod bør tages i betragtning ved bestemmelsen af prisen på lodden, gentog de bulgarske myndigheder deres mening om, at der ikke er nogen direkte forbindelse mellem den pris, som byttetransaktionen beregnes til, og den efterfølgende ændring af anvendelsen af jorden. Myndighederne gav en udførlig beskrivelse af proceduren for bestemmelse af henholdsvis priserne på byttetransaktionen (ex artikel 20, stk. 5, henholdsvis 21 i regulativet om basispriser) og de afgifter, der skal betales for ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden. Myndighederne bemærker også, at private ejere kan anmode om en ændring af den fastlagte anvendelse af jord i skov, uanset hvordan de erhvervede jorden, hvorfor enhver investor ville få de samme fordele, uanset om vedkommende har erhvervet skoven fra staten eller ved en armslængdetransaktion indgået med en privat part, og derfor bør de afgifter, der skal betales for effektueringen af en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, ikke regnes for selektive i henseende til støttemodtagerne.

| (80) | Med hensyn til Kommissionens tvivl om, hvorvidt metodologien til beregning af administrative priser sikrer en korrekt afspejling af markedspriserne, bemærker de bulgarske myndigheder for det første, at de administrative priser fastsættes efter bestemmelserne i regulativet om basispriser, og at dette regulativ blev udarbejdet med udgangspunkt i den praksis, som andre medlemsstater, deriblandt Tyskland, har for fastsættelse af administrative priser på skovarealer. Desuden blev værdiansættelserne af privat- og statsejet skov foretaget af uafhængige eksperter efter et sæt ensartede kriterier. |
| --- | --- |

(80)

Med hensyn til Kommissionens tvivl om, hvorvidt metodologien til beregning af administrative priser sikrer en korrekt afspejling af markedspriserne, bemærker de bulgarske myndigheder for det første, at de administrative priser fastsættes efter bestemmelserne i regulativet om basispriser, og at dette regulativ blev udarbejdet med udgangspunkt i den praksis, som andre medlemsstater, deriblandt Tyskland, har for fastsættelse af administrative priser på skovarealer. Desuden blev værdiansættelserne af privat- og statsejet skov foretaget af uafhængige eksperter efter et sæt ensartede kriterier.

| (81) | De bulgarske myndigheder fremsendte for det andet oplysninger om alle transaktioner (67) med køb og salg af privatejede skovarealer, der var foregået i perioden 2007-2009 (68). Oplysningerne om gennemsnitspriserne på privatejede ejendomme (dvs. »markedspriser«) omfatter en oversigt over troværdig markedsdokumentation i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 34 i de supplerende bestemmelser til regulativet om basispriser. Når der ikke er tilgængelige oplysninger om transaktioner, der er foregået i de samme områder, er der givet oplysninger om transaktioner, der fandt sted i nærliggende områder, og om tilsvarende skovarealer med hensyn til beliggenhed og plantearter. Ifølge de bulgarske myndigheder kan det på grundlag af disse oplysninger påvises, at den administrative pris, der blev anvendt i de anfægtede byttetransaktioner, i de fleste tilfælde generelt var højere end de markedspriser, der blev opnået i armslængdetransaktioner (69). I den forbindelse betvivler de bulgarske myndigheder den dokumentation, som klageren har fremsendt. På den ene side ville de af klageren nævnte priser nemlig være priser, hvortil jorden blev udbudt til salg og ikke nødvendigvis de faktisk opnåede priser, eller priser på lodder, for hvilke den fastlagte anvendelse allerede var ændret, og stempelafgiften betalt. På den anden side er den af klageren nævnte markedspris ikke altid pålidelig, da den i mange tilfælde kun er opnået som resultat af en enkelt privat transaktion. |
| --- | --- |

(81)

De bulgarske myndigheder fremsendte for det andet oplysninger om alle transaktioner (67) med køb og salg af privatejede skovarealer, der var foregået i perioden 2007-2009 (68). Oplysningerne om gennemsnitspriserne på privatejede ejendomme (dvs. »markedspriser«) omfatter en oversigt over troværdig markedsdokumentation i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 34 i de supplerende bestemmelser til regulativet om basispriser. Når der ikke er tilgængelige oplysninger om transaktioner, der er foregået i de samme områder, er der givet oplysninger om transaktioner, der fandt sted i nærliggende områder, og om tilsvarende skovarealer med hensyn til beliggenhed og plantearter. Ifølge de bulgarske myndigheder kan det på grundlag af disse oplysninger påvises, at den administrative pris, der blev anvendt i de anfægtede byttetransaktioner, i de fleste tilfælde generelt var højere end de markedspriser, der blev opnået i armslængdetransaktioner (69). I den forbindelse betvivler de bulgarske myndigheder den dokumentation, som klageren har fremsendt. På den ene side ville de af klageren nævnte priser nemlig være priser, hvortil jorden blev udbudt til salg og ikke nødvendigvis de faktisk opnåede priser, eller priser på lodder, for hvilke den fastlagte anvendelse allerede var ændret, og stempelafgiften betalt. På den anden side er den af klageren nævnte markedspris ikke altid pålidelig, da den i mange tilfælde kun er opnået som resultat af en enkelt privat transaktion.

| (82) | For det tredje gentog de bulgarske myndigheder, at staten ikke dækkede forskellen op til den højere samlede administrative værdi af det privatejede skovareal, den erhvervede, og at byttetransaktionerne kun blev gennemført, hvis værdien af den privatejede skovlod, den modtog, var lig med eller højere end den statsejede lod, som den gav i bytte. Desuden måtte den private part betale generalomkostninger på 2 % af ejendommens værdi. |
| --- | --- |

(82)

For det tredje gentog de bulgarske myndigheder, at staten ikke dækkede forskellen op til den højere samlede administrative værdi af det privatejede skovareal, den erhvervede, og at byttetransaktionerne kun blev gennemført, hvis værdien af den privatejede skovlod, den modtog, var lig med eller højere end den statsejede lod, som den gav i bytte. Desuden måtte den private part betale generalomkostninger på 2 % af ejendommens værdi.

| (83) | Endelig påpeger de bulgarske myndigheder, at regulativet om basispriser er blevet ændret tre gange siden den oprindelige ikrafttræden, nemlig i 2004, 2005 og 2007. Ændringen af regulativet i 2005 skulle være særlig bemærkelsesværdig på baggrund af, hvor langt man var kommet med at tilbagegive eksproprierede skove og skovarealer, idet det betød, at der allerede var privatejede skove til rådighed på markedet og en efterspørgsel herpå. Denne ændring bestod primært i en ny metodologi til værdiansættelse af jord. Desuden blev koefficienterne vedrørende områder, der var beskyttet mod urbanisering, også forhøjet, og der blev indført nye kategorier med angivelse af forhøjelserne af jordpriser afhængigt af bebyggelseskategorien. |
| --- | --- |

(83)

Endelig påpeger de bulgarske myndigheder, at regulativet om basispriser er blevet ændret tre gange siden den oprindelige ikrafttræden, nemlig i 2004, 2005 og 2007. Ændringen af regulativet i 2005 skulle være særlig bemærkelsesværdig på baggrund af, hvor langt man var kommet med at tilbagegive eksproprierede skove og skovarealer, idet det betød, at der allerede var privatejede skove til rådighed på markedet og en efterspørgsel herpå. Denne ændring bestod primært i en ny metodologi til værdiansættelse af jord. Desuden blev koefficienterne vedrørende områder, der var beskyttet mod urbanisering, også forhøjet, og der blev indført nye kategorier med angivelse af forhøjelserne af jordpriser afhængigt af bebyggelseskategorien.

| (84) | Desuden skete der en fuldstændig ajourføring af koefficienterne i regulativet efter Bulgariens tiltrædelse af Unionen den 1. januar 2007, herunder koefficienterne for områder beskyttet mod urbanisering og de såkaldte markedsreguleringskoefficienter, som afhænger af jordkategorien. Endvidere blev artikel 20, stk. 5, i regulativet om basispriser ændret således, at bytteprisen på statsejet jord blev forhøjet med 50 % af værdien af markedsreguleringskoefficienten. Desuden blev der indført en forhøjelse af jordværdien i henhold til forskellige bebyggelseskategorier. |
| --- | --- |

(84)

Desuden skete der en fuldstændig ajourføring af koefficienterne i regulativet efter Bulgariens tiltrædelse af Unionen den 1. januar 2007, herunder koefficienterne for områder beskyttet mod urbanisering og de såkaldte markedsreguleringskoefficienter, som afhænger af jordkategorien. Endvidere blev artikel 20, stk. 5, i regulativet om basispriser ændret således, at bytteprisen på statsejet jord blev forhøjet med 50 % af værdien af markedsreguleringskoefficienten. Desuden blev der indført en forhøjelse af jordværdien i henhold til forskellige bebyggelseskategorier.

| (85) | Ifølge de bulgarske myndigheder viser disse ændringer af regulativet om basispriser, at myndighederne trods manglen på et veludviklet hjemligt marked for skovjord og i lyset af Bulgariens forestående tiltrædelse af Unionen forsøgte at ajourføre værdiansættelsesmekanismen i regulativet ved at sikre, at den byggede på troværdig markedsdokumentation. På datoen for Bulgariens tiltrædelse af Unionen skulle de administrative priser beregnet på grundlag af regulativet om basispriser derfor ikke være lavere end markedspriserne på de samme skovlodder. |
| --- | --- |

(85)

Ifølge de bulgarske myndigheder viser disse ændringer af regulativet om basispriser, at myndighederne trods manglen på et veludviklet hjemligt marked for skovjord og i lyset af Bulgariens forestående tiltrædelse af Unionen forsøgte at ajourføre værdiansættelsesmekanismen i regulativet ved at sikre, at den byggede på troværdig markedsdokumentation. På datoen for Bulgariens tiltrædelse af Unionen skulle de administrative priser beregnet på grundlag af regulativet om basispriser derfor ikke være lavere end markedspriserne på de samme skovlodder.

| (86) | Vedrørende Kommissionens tvivl om byttetransaktioners potentiale til at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne påpegede de bulgarske myndigheder for det første, at 81 af de private parter, der indgik i de anfægtede byttetransaktioner, er virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1. De resterende 51 private parter var fysiske personer, der ikke drev handels- eller servicevirksomhed. Bulgarien understreger i denne forbindelse, at hverken State Forest Agency eller efterfølgeren Executive Forests Agency (EFA) har modtaget ansøgninger om skovhugst eller eksport fra fysiske personer, som deltog i byttetransaktioner i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(86)

Vedrørende Kommissionens tvivl om byttetransaktioners potentiale til at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne påpegede de bulgarske myndigheder for det første, at 81 af de private parter, der indgik i de anfægtede byttetransaktioner, er virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1. De resterende 51 private parter var fysiske personer, der ikke drev handels- eller servicevirksomhed. Bulgarien understreger i denne forbindelse, at hverken State Forest Agency eller efterfølgeren Executive Forests Agency (EFA) har modtaget ansøgninger om skovhugst eller eksport fra fysiske personer, som deltog i byttetransaktioner i den omhandlede periode.

| (87) | For det andet hævder de bulgarske myndigheder, at byttetransaktionerne ikke kan påvirke samhandelen i EU, eftersom de støttede virksomheder driver virksomhed inden for brancher, der ikke involverer import eller eksport af produkter eller tjenesteydelser. De bulgarske myndigheder supplerede den allerede fremsendte information om mængderne af tømmer, der blev produceret og eksporteret til Unionen i den omhandlede periode, og fremsendte et dokument, der viste, at ingen af de private parter, som erhvervede statsejet skovareal i forbindelse med de anfægtede byttetransaktioner, producerede tømmer, solgte tømmer på hjemmemarkedet eller eksporterede tømmer fra Republikken Bulgarien. |
| --- | --- |

(87)

For det andet hævder de bulgarske myndigheder, at byttetransaktionerne ikke kan påvirke samhandelen i EU, eftersom de støttede virksomheder driver virksomhed inden for brancher, der ikke involverer import eller eksport af produkter eller tjenesteydelser. De bulgarske myndigheder supplerede den allerede fremsendte information om mængderne af tømmer, der blev produceret og eksporteret til Unionen i den omhandlede periode, og fremsendte et dokument, der viste, at ingen af de private parter, som erhvervede statsejet skovareal i forbindelse med de anfægtede byttetransaktioner, producerede tømmer, solgte tømmer på hjemmemarkedet eller eksporterede tømmer fra Republikken Bulgarien.

| (88) | For det tredje hævder de bulgarske myndigheder, at turistbranchen (f.eks. rejsearrangører, rejsebureauer, hotelejere og leverandører af andre tjenesteydelser for turister) er reguleret af et sæt regler i den bulgarske turistlov. Denne lov kræver en administrativ registrering af erhvervsdrivende i et offentligt register, som økonomi-, energi- og turistministeriet fører. Personer, der beskæftiger sig med hoteldrift, er også omfattet af et krav om registrering i et særligt register ifølge turistlovens artikel 58. Derfor kan kun de virksomheder, der er opført i de respektive offentlige registre, der føres af økonomi-, energi- og turistministeriet, anses for at være virksomheder i turistbranchen. En kontrol af de relevante registre viste, at kun en af de virksomheder, der erhvervede statsejet skovjord som resultat af de anfægtede byttetransaktioner, nemlig Kapsi Tours OOD, er registreret som rejsearrangør i henhold til turistloven. |
| --- | --- |

(88)

For det tredje hævder de bulgarske myndigheder, at turistbranchen (f.eks. rejsearrangører, rejsebureauer, hotelejere og leverandører af andre tjenesteydelser for turister) er reguleret af et sæt regler i den bulgarske turistlov. Denne lov kræver en administrativ registrering af erhvervsdrivende i et offentligt register, som økonomi-, energi- og turistministeriet fører. Personer, der beskæftiger sig med hoteldrift, er også omfattet af et krav om registrering i et særligt register ifølge turistlovens artikel 58. Derfor kan kun de virksomheder, der er opført i de respektive offentlige registre, der føres af økonomi-, energi- og turistministeriet, anses for at være virksomheder i turistbranchen. En kontrol af de relevante registre viste, at kun en af de virksomheder, der erhvervede statsejet skovjord som resultat af de anfægtede byttetransaktioner, nemlig Kapsi Tours OOD, er registreret som rejsearrangør i henhold til turistloven.

| (89) | For det fjerde forklarede de bulgarske myndigheder, at drift af byggevirksomhed i Bulgarien også er omfattet af krav om registrering i det centrale register over beskæftigelse i byggeriet, som føres af det bulgarske byggekammer i overensstemmelse med en særlov, nemlig byggekammerloven (70). De bulgarske myndigheder påpeger, at kun tre af virksomhederne i byttetransaktionerne med staten var registreret som byggeselskaber og måske beskæftiget på en eller anden måde med byggeri ifølge loven. |
| --- | --- |

(89)

For det fjerde forklarede de bulgarske myndigheder, at drift af byggevirksomhed i Bulgarien også er omfattet af krav om registrering i det centrale register over beskæftigelse i byggeriet, som føres af det bulgarske byggekammer i overensstemmelse med en særlov, nemlig byggekammerloven (70). De bulgarske myndigheder påpeger, at kun tre af virksomhederne i byttetransaktionerne med staten var registreret som byggeselskaber og måske beskæftiget på en eller anden måde med byggeri ifølge loven.

| (90) | Derfor hævdede de bulgarske myndigheder, at de fleste af de virksomheder, som potentielt kunne få en fordel af de anfægtede byttetransaktioner, hverken drev virksomhed i bygge- eller turistbranchen. Efter deres mening kan konkurrencen på de pågældende markeder ud over skovbrugssektoren ikke siges at være blevet fordrejet af disse byttetransaktioner. |
| --- | --- |

(90)

Derfor hævdede de bulgarske myndigheder, at de fleste af de virksomheder, som potentielt kunne få en fordel af de anfægtede byttetransaktioner, hverken drev virksomhed i bygge- eller turistbranchen. Efter deres mening kan konkurrencen på de pågældende markeder ud over skovbrugssektoren ikke siges at være blevet fordrejet af disse byttetransaktioner.

5.2.   BULGARIENS KOMMENTARER TIL KLAGERENS BEMÆRKNINGER

| (91) | De bulgarske myndigheder er enige med klageren i, at der ikke forekommer statsstøtte i byttetransaktionerne med skovarealer mellem staten og kommunerne. Derimod hævder de af de grunde, der er forklaret i forrige afsnit, at klagerens påstand om, at de fleste støttemodtagere driver virksomhed inden for byggeri eller turisme, ikke er korrekt. |
| --- | --- |

(91)

De bulgarske myndigheder er enige med klageren i, at der ikke forekommer statsstøtte i byttetransaktionerne med skovarealer mellem staten og kommunerne. Derimod hævder de af de grunde, der er forklaret i forrige afsnit, at klagerens påstand om, at de fleste støttemodtagere driver virksomhed inden for byggeri eller turisme, ikke er korrekt.

| (92) | De bulgarske myndigheder er også uenige i måden, hvorpå klageren har fastslået skovarealernes markedspriser, nemlig ved at sammenligne priserne på skovlodder i forskellige år (f.eks. nogle få år før byttetransaktionen), og bestrider klagerens påstand om, at ejerne af de byttede skovlodder i visse tilfælde stillede denne jord som sikkerhed for at opnå lån, da dette ville være i strid med bestemmelserne i bulgarsk lov og loven om statsejendom, som klageren nævner. Klagerens oplysninger måtte ifølge myndighederne indeholde væsentlige fejl og ikke være i overensstemmelse med de tilgængelige ejendomsregistre og dokumentationen for byttetransaktionerne. Det måtte også være ukorrekte oplysninger, klageren havde fremsendt om statsejet skov, der blev erhvervet gennem byttetransaktioner og efterfølgende blev stillet som sikkerhed for lån. Under alle omstændigheder forklarer de bulgarske myndigheder, at bulgarske banker kræver andre likvide aktiver som sikkerhed ud over fast ejendom for at sikre, at gælden bliver indfriet. Ifølge myndighederne er det derfor ukorrekt at dividere beløbet for det ydede lån med arealet i kvadratmeter af den jord, der er stillet som sikkerhed for realkreditlånet, for at fastsætte prisen pr. kvadratmeter. Myndighederne har også fremsendt en udtalelse fra First Investment Bank om mekanismerne for ydelse af lån og metoderne til vurdering af skove og skovejendomme, som lånerne foreslår at stille som sikkerhed. |
| --- | --- |

(92)

De bulgarske myndigheder er også uenige i måden, hvorpå klageren har fastslået skovarealernes markedspriser, nemlig ved at sammenligne priserne på skovlodder i forskellige år (f.eks. nogle få år før byttetransaktionen), og bestrider klagerens påstand om, at ejerne af de byttede skovlodder i visse tilfælde stillede denne jord som sikkerhed for at opnå lån, da dette ville være i strid med bestemmelserne i bulgarsk lov og loven om statsejendom, som klageren nævner. Klagerens oplysninger måtte ifølge myndighederne indeholde væsentlige fejl og ikke være i overensstemmelse med de tilgængelige ejendomsregistre og dokumentationen for byttetransaktionerne. Det måtte også være ukorrekte oplysninger, klageren havde fremsendt om statsejet skov, der blev erhvervet gennem byttetransaktioner og efterfølgende blev stillet som sikkerhed for lån. Under alle omstændigheder forklarer de bulgarske myndigheder, at bulgarske banker kræver andre likvide aktiver som sikkerhed ud over fast ejendom for at sikre, at gælden bliver indfriet. Ifølge myndighederne er det derfor ukorrekt at dividere beløbet for det ydede lån med arealet i kvadratmeter af den jord, der er stillet som sikkerhed for realkreditlånet, for at fastsætte prisen pr. kvadratmeter. Myndighederne har også fremsendt en udtalelse fra First Investment Bank om mekanismerne for ydelse af lån og metoderne til vurdering af skove og skovejendomme, som lånerne foreslår at stille som sikkerhed.

| (93) | Desuden er de bulgarske myndigheder uenige i klagerens påstand om, at de kommunale myndigheder ikke havde andet valg end at vedtage detaljerede lokalplaner for den jord, hvis fastlagte anvendelse var blevet ændret. Ifølge myndighederne er enhver ændring af den fastlagte anvendelse af jorden baseret på detaljerede lokalplaner, der er indført ved lov og har været gennem offentlige drøftelser, og som har erstattet eksisterende generelle lokalplaner for befolkede områder. Disse administrative procedurer hører ikke under landbrugs- og fødevareministeren, som først udsteder individuelle bekendtgørelser om ændring af zoneinddelingen af jorden til de parter, som anmoder om en sådan ændring, efter at den pågældende detaljerede lokalplan er trådt i kraft. |
| --- | --- |

(93)

Desuden er de bulgarske myndigheder uenige i klagerens påstand om, at de kommunale myndigheder ikke havde andet valg end at vedtage detaljerede lokalplaner for den jord, hvis fastlagte anvendelse var blevet ændret. Ifølge myndighederne er enhver ændring af den fastlagte anvendelse af jorden baseret på detaljerede lokalplaner, der er indført ved lov og har været gennem offentlige drøftelser, og som har erstattet eksisterende generelle lokalplaner for befolkede områder. Disse administrative procedurer hører ikke under landbrugs- og fødevareministeren, som først udsteder individuelle bekendtgørelser om ændring af zoneinddelingen af jorden til de parter, som anmoder om en sådan ændring, efter at den pågældende detaljerede lokalplan er trådt i kraft.

| (94) | Myndighederne tilbageviser videre, at mange parter i byttetransaktionerne havde til hensigt at få ændret den fastlagte anvendelse af den skovlod, de modtog. I henhold til den bulgarske skovlov kan en sådan påtænkt ændring kun gennemføres ved at indsende en ansøgning efter proceduren i artikel 14 c) i skovloven (ophævet). Enhver hensigt, der måtte komme til udtryk via massemedierne eller på en anden måde end gennem den lovbestemte procedure, ville være irrelevant og vilkårlig. |
| --- | --- |

(94)

Myndighederne tilbageviser videre, at mange parter i byttetransaktionerne havde til hensigt at få ændret den fastlagte anvendelse af den skovlod, de modtog. I henhold til den bulgarske skovlov kan en sådan påtænkt ændring kun gennemføres ved at indsende en ansøgning efter proceduren i artikel 14 c) i skovloven (ophævet). Enhver hensigt, der måtte komme til udtryk via massemedierne eller på en anden måde end gennem den lovbestemte procedure, ville være irrelevant og vilkårlig.

| (95) | Myndighederne er også uenige med klageren i dennes udtalelse om, at den administrative fastsættelse af priserne på skovarealer ikke ville afspejle den dynamiske økonomiske udvikling. Myndighederne mener, at metoden til fastsættelse af priser ved brug af regulativet om basispriser er tilstrækkelig. Det er heller ikke sandt, at regulativet ikke er blevet ajourført, idet der blev indført nye koefficienter i 2007, således at der ikke blev tildelt erhvervsdrivende nogen økonomisk fordel af de allerede gennemførte byttetransaktioner. |
| --- | --- |

(95)

Myndighederne er også uenige med klageren i dennes udtalelse om, at den administrative fastsættelse af priserne på skovarealer ikke ville afspejle den dynamiske økonomiske udvikling. Myndighederne mener, at metoden til fastsættelse af priser ved brug af regulativet om basispriser er tilstrækkelig. Det er heller ikke sandt, at regulativet ikke er blevet ajourført, idet der blev indført nye koefficienter i 2007, således at der ikke blev tildelt erhvervsdrivende nogen økonomisk fordel af de allerede gennemførte byttetransaktioner.

| (96) | Myndighederne imødegår klagerens argument om, at valuarerne var partiske. Ifølge myndighederne fungerer disse valuarer som sagkyndige ved domstolene, og deres integritet kan ikke betvivles. I tilfælde af at en værdiansættelse var gunstig for den private part og ikke i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativet om basispriser, ville en sådan værdiansættelse endvidere ikke blive accepteret af myndighederne i forbindelse med byttetransaktionen. |
| --- | --- |

(96)

Myndighederne imødegår klagerens argument om, at valuarerne var partiske. Ifølge myndighederne fungerer disse valuarer som sagkyndige ved domstolene, og deres integritet kan ikke betvivles. I tilfælde af at en værdiansættelse var gunstig for den private part og ikke i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativet om basispriser, ville en sådan værdiansættelse endvidere ikke blive accepteret af myndighederne i forbindelse med byttetransaktionen.

| (97) | Vedrørende klagerens påstand om, at de officielle statistiske oplysninger om værdier/priser på transaktionerne, som myndighederne har fremsendt, ikke er korrekte, anfører myndighederne, at skatteunddragelse ved at skjule den faktiske pris for en transaktion er en strafbar handling ifølge den bulgarske straffelov. |
| --- | --- |

(97)

Vedrørende klagerens påstand om, at de officielle statistiske oplysninger om værdier/priser på transaktionerne, som myndighederne har fremsendt, ikke er korrekte, anfører myndighederne, at skatteunddragelse ved at skjule den faktiske pris for en transaktion er en strafbar handling ifølge den bulgarske straffelov.

| (98) | Endelig afviser de bulgarske myndigheder klagerens udtalelse om, at dommen over den tidligere chef for EFA skulle bevise forekomsten af statsstøtte i forbindelse med byttetransaktionerne. Ifølge myndighederne er sagen mod embedsmænd, som deltog i byttetransaktionerne med statsejede skovarealer, irrelevant for bedømmelsen af, om der forekommer støtte i de anfægtede byttetransaktioner. |
| --- | --- |

(98)

Endelig afviser de bulgarske myndigheder klagerens udtalelse om, at dommen over den tidligere chef for EFA skulle bevise forekomsten af statsstøtte i forbindelse med byttetransaktionerne. Ifølge myndighederne er sagen mod embedsmænd, som deltog i byttetransaktionerne med statsejede skovarealer, irrelevant for bedømmelsen af, om der forekommer støtte i de anfægtede byttetransaktioner.

5.3.   BULGARIENS KOMMENTARER TIL ANDRE TREDJEPARTERS BEMÆRKNINGER

5.3.1.   Bulgariens kommentarer af 29. september 2011

| (99) | Ved brev af 29. september 2011 reagerede de bulgarske myndigheder på All Seas bemærkninger til indledningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(99)

Ved brev af 29. september 2011 reagerede de bulgarske myndigheder på All Seas bemærkninger til indledningsafgørelsen.

| (100) | All Seas har sammenlagt byttet 157,4 ha privatejet skovareal i kommunerne Teteven og Gaborovo med statsejede skovlodder på i alt 57,9 ha i Balchik kommune (71). I denne forbindelse betalte All Seas også den bulgarske stat 138 781 BGN i generalomkostninger. |
| --- | --- |

(100)

All Seas har sammenlagt byttet 157,4 ha privatejet skovareal i kommunerne Teteven og Gaborovo med statsejede skovlodder på i alt 57,9 ha i Balchik kommune (71). I denne forbindelse betalte All Seas også den bulgarske stat 138 781 BGN i generalomkostninger.

| (101) | De statsejede skovlodder blev værdiansat til en administrativ pris af 11,99 BGN/kvm. Ifølge de oplysninger, som de bulgarske myndigheder er i besiddelse af, var den gennemsnitlige markedspris (pris aftalt mellem private parter, der køber og sælger skovlodder på markedsvilkår i samme eller en tilstødende egn i samme kommune) i den omhandlede periode 4,16 BGN/kvm. Derfor blev byttetransaktionen mellem All Seas og Republikken Bulgarien gennemført mod betaling og udløste ikke en økonomisk fordel efter traktatens artikel 107. |
| --- | --- |

(101)

De statsejede skovlodder blev værdiansat til en administrativ pris af 11,99 BGN/kvm. Ifølge de oplysninger, som de bulgarske myndigheder er i besiddelse af, var den gennemsnitlige markedspris (pris aftalt mellem private parter, der køber og sælger skovlodder på markedsvilkår i samme eller en tilstødende egn i samme kommune) i den omhandlede periode 4,16 BGN/kvm. Derfor blev byttetransaktionen mellem All Seas og Republikken Bulgarien gennemført mod betaling og udløste ikke en økonomisk fordel efter traktatens artikel 107.

| (102) | De bulgarske myndigheder bemærker yderligere, at All Seas ansøgte om en ændring af den fastlagte anvendelse af skovlodden i overensstemmelse med artikel 14 i skovloven, og at det bulgarske ministerråd imødekom ansøgningen i overensstemmelse med artikel 14 d), stk. 2, i skovloven (72). Ifølge de bulgarske myndigheders oplysninger er denne afgørelse ikke trådt i kraft. De bulgarske myndigheder er enige med All Seas om, at staten ikke havde direkte indflydelse på ændringerne af den fastlagte anvendelse af den pågældende jord (som der ikke fandtes arealanvendelseskort over), hvorfor ombytningen af ejerskabet ikke kan være udtryk for nogen fælles hensigt hos parterne i byttetransaktionen om at foretage en ændring af den fastlagte anvendelse. Ifølge de bulgarske myndigheder skal den afgørende faktor i værdiansættelsen af byttetransaktionerne være, hvorvidt den regnskabsmæssige værdi af de aktiver, der byttes, er ens. Dette er nøjagtig det grundlag, som den bulgarske regering har baseret disse transaktioner på. En anden grund til, at der ikke indgår statsstøtte i ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden efter byttetransaktionen, er, at de administrative afgifter er ens for alle ansøgere. |
| --- | --- |

(102)

De bulgarske myndigheder bemærker yderligere, at All Seas ansøgte om en ændring af den fastlagte anvendelse af skovlodden i overensstemmelse med artikel 14 i skovloven, og at det bulgarske ministerråd imødekom ansøgningen i overensstemmelse med artikel 14 d), stk. 2, i skovloven (72). Ifølge de bulgarske myndigheders oplysninger er denne afgørelse ikke trådt i kraft. De bulgarske myndigheder er enige med All Seas om, at staten ikke havde direkte indflydelse på ændringerne af den fastlagte anvendelse af den pågældende jord (som der ikke fandtes arealanvendelseskort over), hvorfor ombytningen af ejerskabet ikke kan være udtryk for nogen fælles hensigt hos parterne i byttetransaktionen om at foretage en ændring af den fastlagte anvendelse. Ifølge de bulgarske myndigheder skal den afgørende faktor i værdiansættelsen af byttetransaktionerne være, hvorvidt den regnskabsmæssige værdi af de aktiver, der byttes, er ens. Dette er nøjagtig det grundlag, som den bulgarske regering har baseret disse transaktioner på. En anden grund til, at der ikke indgår statsstøtte i ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden efter byttetransaktionen, er, at de administrative afgifter er ens for alle ansøgere.

| (103) | De bulgarske myndigheder bemærker yderligere, at All Seas hverken har hugget tømmer på de lodder, virksomheden fik i bytte, eller handlet inden for EU med tømmer fra disse lodder. Endvidere tilbyder All Seas ikke turistydelser som specificeret i turistloven, og den er heller ikke et byggeselskab efter byggekammerloven. |
| --- | --- |

(103)

De bulgarske myndigheder bemærker yderligere, at All Seas hverken har hugget tømmer på de lodder, virksomheden fik i bytte, eller handlet inden for EU med tømmer fra disse lodder. Endvidere tilbyder All Seas ikke turistydelser som specificeret i turistloven, og den er heller ikke et byggeselskab efter byggekammerloven.

5.3.2.   Bulgariens kommentarer af 4. november 2011

| (104) | Ved brev af 4. november 2011 reagerede de bulgarske myndigheder på følgende tredjeparters bemærkninger: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD og Simeon Stoev Mirov. |
| --- | --- |

(104)

Ved brev af 4. november 2011 reagerede de bulgarske myndigheder på følgende tredjeparters bemærkninger: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD og Simeon Stoev Mirov.

| (105) | Hvad angår byttetransaktionerne med Elkabel, LM Impex og Foros Development, anførte de bulgarske myndigheder, at de ikke dækkede en eventuel prisforskel eller i de pågældende tilfælde modtog ekstra betaling af generalomkostninger fra de private parter. Desuden betalte disse parter alle lokale skatter og afgifter. Endelig anmodede ingen af de tre virksomheder om ændring af anvendelsen af de erhvervede skovarealer. |
| --- | --- |

(105)

Hvad angår byttetransaktionerne med Elkabel, LM Impex og Foros Development, anførte de bulgarske myndigheder, at de ikke dækkede en eventuel prisforskel eller i de pågældende tilfælde modtog ekstra betaling af generalomkostninger fra de private parter. Desuden betalte disse parter alle lokale skatter og afgifter. Endelig anmodede ingen af de tre virksomheder om ændring af anvendelsen af de erhvervede skovarealer.

| (106) | De bulgarske myndigheder bemærker endvidere, at der i visse af de kommuner, hvor de byttede lodder var beliggende, ikke havde fundet 100 % private transaktioner sted, hvorfor det ikke var muligt at fastslå markedsprisen på de byttede lodder, eller hvorvidt der var tildelt en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(106)

De bulgarske myndigheder bemærker endvidere, at der i visse af de kommuner, hvor de byttede lodder var beliggende, ikke havde fundet 100 % private transaktioner sted, hvorfor det ikke var muligt at fastslå markedsprisen på de byttede lodder, eller hvorvidt der var tildelt en økonomisk fordel.

| (107) | De bulgarske myndigheder bemærker endvidere, at hverken Elkabel eller LM Impex er tømmereksportør, og at de heller ikke er registreret som byggeselskab eller turistvirksomhed i henhold til bulgarsk lov. |
| --- | --- |

(107)

De bulgarske myndigheder bemærker endvidere, at hverken Elkabel eller LM Impex er tømmereksportør, og at de heller ikke er registreret som byggeselskab eller turistvirksomhed i henhold til bulgarsk lov.

| (108) | For så vidt angår den fysiske person Simeon Stoev Mirov, som byttede 5,6 dekar privatejet skovareal i Rakitovo værdisat til 3 436 BGN med 5 dekar statsejet skovareal i Burgas (landsby i Kraymorie) værdisat til 1 308 BGN, mener de bulgarske myndigheder, at denne byttetransaktion bør falde ind under de minimis-forordningen. |
| --- | --- |

(108)

For så vidt angår den fysiske person Simeon Stoev Mirov, som byttede 5,6 dekar privatejet skovareal i Rakitovo værdisat til 3 436 BGN med 5 dekar statsejet skovareal i Burgas (landsby i Kraymorie) værdisat til 1 308 BGN, mener de bulgarske myndigheder, at denne byttetransaktion bør falde ind under de minimis-forordningen.

| (109) | De bulgarske myndigheder hævder af disse grunde, at byttetransaktionerne med ovennævnte private parter efter deres mening ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(109)

De bulgarske myndigheder hævder af disse grunde, at byttetransaktionerne med ovennævnte private parter efter deres mening ikke udgør statsstøtte.

5.3.3.   Bulgariens kommentarer af 16. december 2011

| (110) | Ved brev af 16. december 2011 reagerede de bulgarske myndigheder på følgende tredjeparters bemærkninger: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD og Jivka Blagoeva. |
| --- | --- |

(110)

Ved brev af 16. december 2011 reagerede de bulgarske myndigheder på følgende tredjeparters bemærkninger: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD og Jivka Blagoeva.

| (111) | Hvad angår byttetransaktionerne med V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren og Liteks Komers, forklarede de bulgarske myndigheder, at de ikke dækkede en eventuel prisforskel eller i de pågældende tilfælde modtog ekstra betaling af generalomkostninger fra de private parter. Desuden betalte disse parter fuldt ud de lokale skatter og afgifter. Endelig anmodede V-G-N Confort, Ecobalkani og Liteks Komers ikke om en ændring af den fastlagte anvendelse af det statsejede skovareal, de havde erhvervet. |
| --- | --- |

(111)

Hvad angår byttetransaktionerne med V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren og Liteks Komers, forklarede de bulgarske myndigheder, at de ikke dækkede en eventuel prisforskel eller i de pågældende tilfælde modtog ekstra betaling af generalomkostninger fra de private parter. Desuden betalte disse parter fuldt ud de lokale skatter og afgifter. Endelig anmodede V-G-N Confort, Ecobalkani og Liteks Komers ikke om en ændring af den fastlagte anvendelse af det statsejede skovareal, de havde erhvervet.

| (112) | De bulgarske myndigheder bemærker endvidere, at der i visse af de kommuner, hvor de byttede lodder var beliggende, ikke havde fundet 100 % private transaktioner sted, hvorfor det ikke var muligt at fastslå markedsprisen på de pågældende lodder, og det ikke endeligt kan fastslås, om der blev tildelt ovennævnte private parter en økonomisk fordel. Med hensyn til Izgrev 5 var den administrative pris på det byttede statsejede skovareal lidt højere end markedsprisen i lignende private transaktioner, hvorfor der ikke blev tildelt en fordel ifølge de bulgarske myndigheder. Den samme begrundelse gælder transaktionen med Liteks Komers, hvor de administrative priser ifølge de bulgarske myndigheder var fire gange højere end markedspriserne på det statsejede skovareal. |
| --- | --- |

(112)

De bulgarske myndigheder bemærker endvidere, at der i visse af de kommuner, hvor de byttede lodder var beliggende, ikke havde fundet 100 % private transaktioner sted, hvorfor det ikke var muligt at fastslå markedsprisen på de pågældende lodder, og det ikke endeligt kan fastslås, om der blev tildelt ovennævnte private parter en økonomisk fordel. Med hensyn til Izgrev 5 var den administrative pris på det byttede statsejede skovareal lidt højere end markedsprisen i lignende private transaktioner, hvorfor der ikke blev tildelt en fordel ifølge de bulgarske myndigheder. Den samme begrundelse gælder transaktionen med Liteks Komers, hvor de administrative priser ifølge de bulgarske myndigheder var fire gange højere end markedspriserne på det statsejede skovareal.

| (113) | Endelig bemærker de bulgarske myndigheder, at ingen af ovenstående private parter er tømmereksportør eller registreret som byggeselskab eller turistvirksomhed i henhold til bulgarsk lov, hvorfor byttetransaktionerne med dem ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(113)

Endelig bemærker de bulgarske myndigheder, at ingen af ovenstående private parter er tømmereksportør eller registreret som byggeselskab eller turistvirksomhed i henhold til bulgarsk lov, hvorfor byttetransaktionerne med dem ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (114) | Hvad angår byttetransaktionen med den fysiske person Jivka Blagoeva, gjaldt den 1,9036 hektar privatejet skovjord i Teteven kommune værdisat til 16 091 BGN, der blev byttet med 0,3001 hektar statsejet skovjord i Predela-området i Razlog kommune værdisat til 24 216 BGN. Den bulgarske stat dækkede ikke prisforskellen, alle generalomkostninger og lokale skatter og afgifter blev betalt af Jivka Blagoeva, og den nye ejer har ikke anmodet om en ændring af den fastlagte anvendelse af det byttede areal. Ifølge de bulgarske myndigheder falder denne byttetransaktion ind under de minimis-forordningen. |
| --- | --- |

(114)

Hvad angår byttetransaktionen med den fysiske person Jivka Blagoeva, gjaldt den 1,9036 hektar privatejet skovjord i Teteven kommune værdisat til 16 091 BGN, der blev byttet med 0,3001 hektar statsejet skovjord i Predela-området i Razlog kommune værdisat til 24 216 BGN. Den bulgarske stat dækkede ikke prisforskellen, alle generalomkostninger og lokale skatter og afgifter blev betalt af Jivka Blagoeva, og den nye ejer har ikke anmodet om en ændring af den fastlagte anvendelse af det byttede areal. Ifølge de bulgarske myndigheder falder denne byttetransaktion ind under de minimis-forordningen.

| (115) | Således mener de bulgarske myndigheder, at der ikke forekom statsstøtte i byttetransaktionerne med ovennævnte private parter. |
| --- | --- |

(115)

Således mener de bulgarske myndigheder, at der ikke forekom statsstøtte i byttetransaktionerne med ovennævnte private parter.

5.3.4.   Bulgariens kommentarer af 25. april 2012

| (116) | Ved brev af 25. april 2012 reagerede de bulgarske myndigheder på følgende tredjeparters bemærkninger: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD og BOIL OOD. |
| --- | --- |

(116)

Ved brev af 25. april 2012 reagerede de bulgarske myndigheder på følgende tredjeparters bemærkninger: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD og BOIL OOD.

| (117) | De bulgarske myndigheder støtter de bemærkninger, som er fremsendt af disse fysiske personer og virksomheder, som har deltaget i byttetransaktioner i den omhandlede periode, om at byttetransaktionerne ikke indeholder statsstøtte, men i stedet er transaktioner foretaget på gunstige vilkår for staten og til priser, som ikke er lavere end markedspriserne på lignende ejendom. Desuden støtter de bulgarske myndigheder ovennævnte private parters synspunkt om, at byttetransaktionerne blev foretaget i overensstemmelse med gældende bulgarsk lov, nemlig regulativet om basispriser og skovloven. Endelig bør nogle af disse transaktioner anses for at falde ind under de minimis-forordningen. |
| --- | --- |

(117)

De bulgarske myndigheder støtter de bemærkninger, som er fremsendt af disse fysiske personer og virksomheder, som har deltaget i byttetransaktioner i den omhandlede periode, om at byttetransaktionerne ikke indeholder statsstøtte, men i stedet er transaktioner foretaget på gunstige vilkår for staten og til priser, som ikke er lavere end markedspriserne på lignende ejendom. Desuden støtter de bulgarske myndigheder ovennævnte private parters synspunkt om, at byttetransaktionerne blev foretaget i overensstemmelse med gældende bulgarsk lov, nemlig regulativet om basispriser og skovloven. Endelig bør nogle af disse transaktioner anses for at falde ind under de minimis-forordningen.

5.4.   BULGARIENS SVAR PÅ KOMMISSIONENS ANMODNINGER OM OPLYSNINGER I LØBET AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (118) | I efterfølgende skrivelser som svar på anmodninger om oplysninger fremsendte de bulgarske myndigheder markedspriser for både privatejet og statsejet skovjord for alle de byttetransaktioner, der var foregået i den omhandlede periode (73). |
| --- | --- |

(118)

I efterfølgende skrivelser som svar på anmodninger om oplysninger fremsendte de bulgarske myndigheder markedspriser for både privatejet og statsejet skovjord for alle de byttetransaktioner, der var foregået i den omhandlede periode (73).

| (119) | I deres skrivelse af 19. november 2013 (74) angav de bulgarske myndigheder imidlertid, at der var visse problemer med pålideligheden af de data, de fremsendte. Navnlig hvad angår formlen i betragtning 44, angav de bulgarske myndigheder fair markedspriser for 82 (60 statsejede og 22 privatejede lodder) lodder, der var berørt af de anfægtede byttetransaktioner. For de resterende lodder angav de markedsværdierne på den bedst mulige måde, idet de anførte, at de måske ikke nødvendigvis repræsenterede fair markedsværdier. For de resterende berørte statsejede lodder forklarede de bulgarske myndigheder, at de priser, de angav som markedspriser, faktisk var gennemsnittet af priserne på forskellige typer skovtransaktioner. Derfor repræsenterer de ikke nødvendigvis en fair markedsværdi, fordi de ikke er på niveau med gennemsnitspriserne på fuldstændig tilsvarende transaktioner. |
| --- | --- |

(119)

I deres skrivelse af 19. november 2013 (74) angav de bulgarske myndigheder imidlertid, at der var visse problemer med pålideligheden af de data, de fremsendte. Navnlig hvad angår formlen i betragtning 44, angav de bulgarske myndigheder fair markedspriser for 82 (60 statsejede og 22 privatejede lodder) lodder, der var berørt af de anfægtede byttetransaktioner. For de resterende lodder angav de markedsværdierne på den bedst mulige måde, idet de anførte, at de måske ikke nødvendigvis repræsenterede fair markedsværdier. For de resterende berørte statsejede lodder forklarede de bulgarske myndigheder, at de priser, de angav som markedspriser, faktisk var gennemsnittet af priserne på forskellige typer skovtransaktioner. Derfor repræsenterer de ikke nødvendigvis en fair markedsværdi, fordi de ikke er på niveau med gennemsnitspriserne på fuldstændig tilsvarende transaktioner.

| (120) | Ligeledes anførte de bulgarske myndigheder vedrørende de resterende privatejede lodder, som endnu ikke havde været genstand for en uafhængig sagkyndig vurdering, at priserne, der var opført i handelsdokumenterne, og som myndighederne brugte som en erstatning for de angivne markedsværdier af disse lodder, i visse tilfælde var tæt på eller lig med ejendomsvurderingen. Ejendomsvurderingen af en lod er ikke dens markedsværdi, men mindsteprisen, som skal betales i ejendomshandler, hvilket vil sige, at markedsværdien af den berørte lod i princippet vil være højere. |
| --- | --- |

(120)

Ligeledes anførte de bulgarske myndigheder vedrørende de resterende privatejede lodder, som endnu ikke havde været genstand for en uafhængig sagkyndig vurdering, at priserne, der var opført i handelsdokumenterne, og som myndighederne brugte som en erstatning for de angivne markedsværdier af disse lodder, i visse tilfælde var tæt på eller lig med ejendomsvurderingen. Ejendomsvurderingen af en lod er ikke dens markedsværdi, men mindsteprisen, som skal betales i ejendomshandler, hvilket vil sige, at markedsværdien af den berørte lod i princippet vil være højere.

| (121) | Uanset ovenstående understregede de bulgarske myndigheder, at de oplysninger, de fremsendte om markedspriser, er det bedste skøn, de kan nå frem til, idet i) der ikke findes særlige regler i Bulgarien for bestemmelse af markedspriserne på skovlodder ved værdiansættelse, ii) det ville tage lang tid at lade en sagkyndig valuar gennemføre en værdiansættelse af, hvad markedsprisen på de berørte lodder ville have været på byttetidspunktet, og iii) en sådan værdiansættelse ville være en meget bekostelig affære. Yderligere anførte de bulgarske myndigheder, at de anførte priser alligevel ligger tættere på fair markedspriser end på de administrative priser. |
| --- | --- |

(121)

Uanset ovenstående understregede de bulgarske myndigheder, at de oplysninger, de fremsendte om markedspriser, er det bedste skøn, de kan nå frem til, idet i) der ikke findes særlige regler i Bulgarien for bestemmelse af markedspriserne på skovlodder ved værdiansættelse, ii) det ville tage lang tid at lade en sagkyndig valuar gennemføre en værdiansættelse af, hvad markedsprisen på de berørte lodder ville have været på byttetidspunktet, og iii) en sådan værdiansættelse ville være en meget bekostelig affære. Yderligere anførte de bulgarske myndigheder, at de anførte priser alligevel ligger tættere på fair markedspriser end på de administrative priser.

| (122) | Endelig fremsendte de bulgarske myndigheder oplysninger om en stikprøve på 25 byttetransaktioner, hvad angår de faktisk anvendte administrative priser og de hypotetiske administrative priser, der ville følge af brugen af de koefficienter, der gjaldt i ajourføringen i 2010 af regulativet om basispriser. Stikprøven omfattede 25 transaktioner, som primært fandt sted i 2009 eller 2008 (kun seks transaktioner i 2007). Kommissionen anmodede om denne information for at kontrollere, at systemet med administrative priser — hvis de blev ajourført ordentligt — ville være egnet til at afspejle markedspriserne på skovarealer og i alle tilfælde ville udløse en pris så tæt som muligt på markedsværdien, sådan som retspraksis kræver. |
| --- | --- |

(122)

Endelig fremsendte de bulgarske myndigheder oplysninger om en stikprøve på 25 byttetransaktioner, hvad angår de faktisk anvendte administrative priser og de hypotetiske administrative priser, der ville følge af brugen af de koefficienter, der gjaldt i ajourføringen i 2010 af regulativet om basispriser. Stikprøven omfattede 25 transaktioner, som primært fandt sted i 2009 eller 2008 (kun seks transaktioner i 2007). Kommissionen anmodede om denne information for at kontrollere, at systemet med administrative priser — hvis de blev ajourført ordentligt — ville være egnet til at afspejle markedspriserne på skovarealer og i alle tilfælde ville udløse en pris så tæt som muligt på markedsværdien, sådan som retspraksis kræver.

6.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

6.1.   FOREKOMST AF STØTTE

| (123) | I henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er støtte, som ydes af en medlemsstat ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(123)

I henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er støtte, som ydes af en medlemsstat ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (124) | En foranstaltning udgør således støtte efter artikel 107, stk. 1, hvis følgende betingelser alle er opfyldt: i) Den kan tilregnes staten og er finansieret ved hjælp af statsmidler, ii) den giver modtageren en fordel, iii) fordelen er selektiv, og iv) den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(124)

En foranstaltning udgør således støtte efter artikel 107, stk. 1, hvis følgende betingelser alle er opfyldt: i) Den kan tilregnes staten og er finansieret ved hjælp af statsmidler, ii) den giver modtageren en fordel, iii) fordelen er selektiv, og iv) den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (125) | Indledningsvis er det dog også nødvendigt i nærværende sag at overveje, om de potentielle støttemodtagere i byttetransaktionerne er virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1. Det er, fordi statsstøttereglerne ifølge ordlyden i den bestemmelse kun finder anvendelse, når modtageren af støtten er en virksomhed. |
| --- | --- |

(125)

Indledningsvis er det dog også nødvendigt i nærværende sag at overveje, om de potentielle støttemodtagere i byttetransaktionerne er virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1. Det er, fordi statsstøttereglerne ifølge ordlyden i den bestemmelse kun finder anvendelse, når modtageren af støtten er en virksomhed.

| (126) | EU-Domstolen definerer begrebet »virksomhed« i forbindelse med traktatens artikel 107, stk. 1, som enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset dens juridiske status og dens finansieringsmåde (75). Ifølge Domstolen er enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenester på et givet marked, at betragte som en økonomisk aktivitet (76). Kategoriseringen af en enhed som en virksomhed er derfor altid forbundet med en bestemt aktivitet. En enhed, som både udøver økonomisk og ikkeøkonomisk aktivitet, anses kun for at være en virksomhed i henseende til den økonomiske aktivitet. En virksomhed behøver ikke være en juridisk person. Fysiske personer kan også betragtes som virksomheder ifølge statsstøttereglerne, såfremt de udøver en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(126)

EU-Domstolen definerer begrebet »virksomhed« i forbindelse med traktatens artikel 107, stk. 1, som enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset dens juridiske status og dens finansieringsmåde (75). Ifølge Domstolen er enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenester på et givet marked, at betragte som en økonomisk aktivitet (76). Kategoriseringen af en enhed som en virksomhed er derfor altid forbundet med en bestemt aktivitet. En enhed, som både udøver økonomisk og ikkeøkonomisk aktivitet, anses kun for at være en virksomhed i henseende til den økonomiske aktivitet. En virksomhed behøver ikke være en juridisk person. Fysiske personer kan også betragtes som virksomheder ifølge statsstøttereglerne, såfremt de udøver en økonomisk aktivitet.

| (127) | Med dette in mente bør det bemærkes, at visse støttemodtagere i de anfægtede byttetransaktioner ikke udøvede økonomisk aktivitet ved anvendelse af det byttede skovareal i den omhandlede periode og heller ikke udøver en sådan aktivitet i dag. Som følge heraf kan disse støttemodtagere ikke anses for at være virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1, hvorfor der ikke anses for at forekomme statsstøtte i de byttetransaktioner, de indgik med den bulgarske stat. |
| --- | --- |

(127)

Med dette in mente bør det bemærkes, at visse støttemodtagere i de anfægtede byttetransaktioner ikke udøvede økonomisk aktivitet ved anvendelse af det byttede skovareal i den omhandlede periode og heller ikke udøver en sådan aktivitet i dag. Som følge heraf kan disse støttemodtagere ikke anses for at være virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1, hvorfor der ikke anses for at forekomme statsstøtte i de byttetransaktioner, de indgik med den bulgarske stat.

| (128) | Derfor omhandler resten af denne afgørelse kun de støttemodtagere i de anfægtede byttetransaktioner, som er virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(128)

Derfor omhandler resten af denne afgørelse kun de støttemodtagere i de anfægtede byttetransaktioner, som er virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1.

6.1.1.   Iboende forbindelse mellem byttetransaktionen og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden

| (129) | Den første tvivl, som Kommissionen udtrykte i sin indledningsafgørelse, var, hvorvidt der bestod en iboende forbindelse mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af den jord, som støttemodtagerne fik i bytte. Dette er vigtigt, for hvis en sådan forbindelse konstateres, vil den påvirke Kommissionens vurdering af, om byttetransaktionerne giver en økonomisk fordel, og hvordan den fordel bør kvantificeres. En iboende forbindelse betyder, at parternes hensigt med byttetransaktionen, før denne blev gennemført, var efter byttetransaktionen at ændre den fastlagte anvendelse af den statsejede jord fra skovareal til bebyggelig jord. Mens de administrative priser, der blev beregnet til byttetransaktionen på basis af regulativet om basispriser, ville blive baseret på bytte af to skovlodder, kunne den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af den statsejede lod, hvis det var hensigten fra starten, således udløse en undervurdering af den modtagne lod i betragtning af dens påtænkte kommende anvendelse som bebyggelig jord. |
| --- | --- |

(129)

Den første tvivl, som Kommissionen udtrykte i sin indledningsafgørelse, var, hvorvidt der bestod en iboende forbindelse mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af den jord, som støttemodtagerne fik i bytte. Dette er vigtigt, for hvis en sådan forbindelse konstateres, vil den påvirke Kommissionens vurdering af, om byttetransaktionerne giver en økonomisk fordel, og hvordan den fordel bør kvantificeres. En iboende forbindelse betyder, at parternes hensigt med byttetransaktionen, før denne blev gennemført, var efter byttetransaktionen at ændre den fastlagte anvendelse af den statsejede jord fra skovareal til bebyggelig jord. Mens de administrative priser, der blev beregnet til byttetransaktionen på basis af regulativet om basispriser, ville blive baseret på bytte af to skovlodder, kunne den efterfølgende ændring af den fastlagte anvendelse af den statsejede lod, hvis det var hensigten fra starten, således udløse en undervurdering af den modtagne lod i betragtning af dens påtænkte kommende anvendelse som bebyggelig jord.

| (130) | Ifølge Kommissionen er det forhold, at de anfægtede byttetransaktioner altid — eller i det mindste i langt størstedelen af tilfældene — blev fulgt af en (godkendt) ansøgning om ændring af den fastlagte anvendelse af det skovareal, som støttemodtageren fik i bytte, til bebyggelig jord, være en objektiv indikation på, at parterne i disse byttetransaktioner fra starten havde til hensigt at ændre den fastlagte anvendelse af den statsejede jord efter byttetransaktionen. |
| --- | --- |

(130)

Ifølge Kommissionen er det forhold, at de anfægtede byttetransaktioner altid — eller i det mindste i langt størstedelen af tilfældene — blev fulgt af en (godkendt) ansøgning om ændring af den fastlagte anvendelse af det skovareal, som støttemodtageren fik i bytte, til bebyggelig jord, være en objektiv indikation på, at parterne i disse byttetransaktioner fra starten havde til hensigt at ændre den fastlagte anvendelse af den statsejede jord efter byttetransaktionen.

| (131) | De statistiske data, som de bulgarske myndigheder fremsendte som svar på indledningsafgørelsen, og som bekræfter oplysningerne i betragtning 38, viser, at der blandt de 132 byttetransaktioner, som fandt sted i den omhandlede periode, blev fremsat 24 anmodninger om en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden til bebyggelig jord (svarende til 18,2 % af alle byttetransaktioner), hvoraf de 15 blev imødekommet (svarende til 11,4 % af alle byttetransaktioner). På baggrund af disse oplysninger konkluderer Kommissionen, at byttetransaktionen i de fleste tilfælde ikke blev fulgt af en ansøgning om ændring af den fastlagte anvendelse af jorden. |
| --- | --- |

(131)

De statistiske data, som de bulgarske myndigheder fremsendte som svar på indledningsafgørelsen, og som bekræfter oplysningerne i betragtning 38, viser, at der blandt de 132 byttetransaktioner, som fandt sted i den omhandlede periode, blev fremsat 24 anmodninger om en ændring af den fastlagte anvendelse af jorden til bebyggelig jord (svarende til 18,2 % af alle byttetransaktioner), hvoraf de 15 blev imødekommet (svarende til 11,4 % af alle byttetransaktioner). På baggrund af disse oplysninger konkluderer Kommissionen, at byttetransaktionen i de fleste tilfælde ikke blev fulgt af en ansøgning om ændring af den fastlagte anvendelse af jorden.

| (132) | Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at den bulgarske lovgivning rummer to separate procedurer for henholdsvis byttetransaktioner og ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, og to separate statslige organer, som har kompetencen for hver sin procedure og drives uafhængigt af hinanden. Dette giver en yderligere indikation af, at der ikke er nogen iboende forbindelse i det foreliggende tilfælde mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden. |
| --- | --- |

(132)

Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at den bulgarske lovgivning rummer to separate procedurer for henholdsvis byttetransaktioner og ændring af den fastlagte anvendelse af jorden, og to separate statslige organer, som har kompetencen for hver sin procedure og drives uafhængigt af hinanden. Dette giver en yderligere indikation af, at der ikke er nogen iboende forbindelse i det foreliggende tilfælde mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden.

| (133) | Eftersom der ikke er påvist en iboende forbindelse mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af den jord, som støttemodtageren fik i bytte, skal Kommissionen undersøge hver af disse transaktioner separat for forekomst af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(133)

Eftersom der ikke er påvist en iboende forbindelse mellem byttetransaktionerne og ændringen af den fastlagte anvendelse af den jord, som støttemodtageren fik i bytte, skal Kommissionen undersøge hver af disse transaktioner separat for forekomst af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

6.1.2.   Forekomst af støtte i ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden

| (134) | Fastlagt arealanvendelse er den lovbestemte kontrol, som offentlige myndigheder foretager af anvendelsen og udnyttelsesgraden af en jordlod. Når en offentlig myndighed godkender en ændring af den fastlagte anvendelse af en jordlod, udfører den tilsynsvirksomhed og handler ikke som en økonomisk aktør. |
| --- | --- |

(134)

Fastlagt arealanvendelse er den lovbestemte kontrol, som offentlige myndigheder foretager af anvendelsen og udnyttelsesgraden af en jordlod. Når en offentlig myndighed godkender en ændring af den fastlagte anvendelse af en jordlod, udfører den tilsynsvirksomhed og handler ikke som en økonomisk aktør.

| (135) | Kun fordele, der tildeles direkte eller indirekte gennem statsmidler, skal anses for støtte efter traktatens artikel 107. Ifølge Domstolens retspraksis (77) betyder sondringen i den bestemmelse mellem »støtte, som ydes af en medlemsstat« og støtte ydet »ved hjælp af statsmidler« ikke, at alle fordele ydet af en stat, uanset om de er finansieret med statslige midler eller ikke, udgør støtte. Formålet med sondringen er snarere blot at sikre, at både fordele, som ydes direkte af staten, og dem, der ydes af et offentligt eller privat organ, som er udpeget eller oprettet af staten, rummes i definitionen. |
| --- | --- |

(135)

Kun fordele, der tildeles direkte eller indirekte gennem statsmidler, skal anses for støtte efter traktatens artikel 107. Ifølge Domstolens retspraksis (77) betyder sondringen i den bestemmelse mellem »støtte, som ydes af en medlemsstat« og støtte ydet »ved hjælp af statsmidler« ikke, at alle fordele ydet af en stat, uanset om de er finansieret med statslige midler eller ikke, udgør støtte. Formålet med sondringen er snarere blot at sikre, at både fordele, som ydes direkte af staten, og dem, der ydes af et offentligt eller privat organ, som er udpeget eller oprettet af staten, rummes i definitionen.

| (136) | Mens en offentlig myndigheds godkendelse af ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden fra skov til bebyggelig jord kan medføre en stigning i markedsværdien af den pågældende jord, medfører godkendelsen ikke en overførsel af statslige midler efter traktatens artikel 107, stk. 1. Udøvelsen af denne tilsynsopgave medfører ikke en positiv overførsel af midler til modtageren af godkendelsen og heller ikke, at der gives afkald på statslige midler, eftersom staten ikke er forpligtet til i forbindelse med denne tilsynsopgave at pålægge de imødekomne ansøgere en afgift, som svarer til den fulde økonomiske værdi, som disse får ud af at opnå godkendelsen (78). |
| --- | --- |

(136)

Mens en offentlig myndigheds godkendelse af ændringen af den fastlagte anvendelse af jorden fra skov til bebyggelig jord kan medføre en stigning i markedsværdien af den pågældende jord, medfører godkendelsen ikke en overførsel af statslige midler efter traktatens artikel 107, stk. 1. Udøvelsen af denne tilsynsopgave medfører ikke en positiv overførsel af midler til modtageren af godkendelsen og heller ikke, at der gives afkald på statslige midler, eftersom staten ikke er forpligtet til i forbindelse med denne tilsynsopgave at pålægge de imødekomne ansøgere en afgift, som svarer til den fulde økonomiske værdi, som disse får ud af at opnå godkendelsen (78).

| (137) | Derfor udgør en offentlig myndigheds afgørelse om at ændre den fastlagte anvendelse af en bestemt jordlod ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(137)

Derfor udgør en offentlig myndigheds afgørelse om at ændre den fastlagte anvendelse af en bestemt jordlod ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

6.1.3.   Forekomst af støtte i byttetransaktionen

| (138) | Ifølge fast retspraksis (79) kan offentlige myndigheders salg af jord eller bygninger til en virksomhed eller en person, der udøver en økonomisk aktivitet, give anledning til en økonomisk fordel og dermed udgøre statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, især hvis det ikke sker til markedsværdien, hvilket vil sige, at ejendommen sælges til den pris, som en privat investor sandsynligvis ville have givet på normale markedsvilkår. Det samme gælder byttetransaktioner, hvor værdien af den statsejede jord, som staten afgiver, er højere end værdien af den privatejede jord, der overlades til den i bytte. |
| --- | --- |

(138)

Ifølge fast retspraksis (79) kan offentlige myndigheders salg af jord eller bygninger til en virksomhed eller en person, der udøver en økonomisk aktivitet, give anledning til en økonomisk fordel og dermed udgøre statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, især hvis det ikke sker til markedsværdien, hvilket vil sige, at ejendommen sælges til den pris, som en privat investor sandsynligvis ville have givet på normale markedsvilkår. Det samme gælder byttetransaktioner, hvor værdien af den statsejede jord, som staten afgiver, er højere end værdien af den privatejede jord, der overlades til den i bytte.

| (139) | Før undersøgelsen af, hvorvidt byttetransaktionerne giver anledning til en økonomisk fordel, skal Kommissionen imidlertid undersøge, om de resterende betingelser som nævnt i betragtning 124, der skal være opfyldt for at konstatere statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, er til stede. |
| --- | --- |

(139)

Før undersøgelsen af, hvorvidt byttetransaktionerne giver anledning til en økonomisk fordel, skal Kommissionen imidlertid undersøge, om de resterende betingelser som nævnt i betragtning 124, der skal være opfyldt for at konstatere statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, er til stede.

| (140) | Hvad først angår foranstaltningens tilregnelse, falder byttetransaktionerne ind under landbrugs- og fødevareministerens eller ministerrådets kompetence (afhængigt af størrelsen af den lod, der skal byttes) og EFA, som alle er statslige organer. I det omfang byttetransaktionerne medfører en overførsel af statsejet skovareal af en højere værdi end den værdi, den privatejede skovlod har, som skal gives i bytte, indebærer det en overførsel af statsmidler, for så vidt som den bulgarske stat giver afkald på visse indtægter, den ville have kunnet opnå, hvis den havde handlet på markedsvilkår, da den gennemførte transaktionen. |
| --- | --- |

(140)

Hvad først angår foranstaltningens tilregnelse, falder byttetransaktionerne ind under landbrugs- og fødevareministerens eller ministerrådets kompetence (afhængigt af størrelsen af den lod, der skal byttes) og EFA, som alle er statslige organer. I det omfang byttetransaktionerne medfører en overførsel af statsejet skovareal af en højere værdi end den værdi, den privatejede skovlod har, som skal gives i bytte, indebærer det en overførsel af statsmidler, for så vidt som den bulgarske stat giver afkald på visse indtægter, den ville have kunnet opnå, hvis den havde handlet på markedsvilkår, da den gennemførte transaktionen.

| (141) | For det andet er byttetransaktionerne selektive, for så vidt som de kun gavner de lodsejere, som byttede deres privatejede skovlodder med de statsejede skovarealer. |
| --- | --- |

(141)

For det andet er byttetransaktionerne selektive, for så vidt som de kun gavner de lodsejere, som byttede deres privatejede skovlodder med de statsejede skovarealer.

| (142) | For det tredje fordrejer byttetransaktionerne konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. I det omfang støttemodtagerne i byttetransaktionerne er virksomheder, som tilbyder varer og tjenesteydelser på et bestemt marked, styrker eventuelle økonomiske fordele ved byttetransaktionen deres stilling sammenlignet med andre virksomheder, der konkurrerer med dem på EU's indre marked om levering af de samme varer og tjenesteydelser (80). En række af støttemodtagerne (81) i byttetransaktionerne har da også i det bulgarske erhvervsregister angivet bl.a. byggeri, turisme, restauration og skovbrug som de økonomiske sektorer, hvori de driver virksomhed. Disse sektorer er åbne for konkurrence på EU-plan. Dette ses af oplysninger i samme register, hvori flere støttemodtagere (82) i byttetransaktionerne har angivet handel eller (internationale) forretningsaktiviteter som den økonomiske sektor, hvori de driver virksomhed. For så vidt angår de bulgarske myndigheders argument om, at virksomheder for at være aktive i turist- eller byggebranchen skal være indskrevet i de relevante registre, og at det ikke er tilfældet for flertallet af virksomhederne i byttetransaktionerne, bemærker Kommissionen, at begrebet »virksomhed« ifølge traktatens artikel 107, stk. 1, er et objektivt begreb, hvorfor spørgsmålet om, hvorvidt virksomhederne tilbyder varer og tjenester på et givet marked og dermed konkurrerer med andre virksomheder og driver samhandel i EU's indre marked, skal besvares i lyset af de aktiviteter, der rent faktisk udøves af disse virksomheder, og ikke ud fra, om de har overholdt visse nationale lovbestemte formalia. |
| --- | --- |

(142)

For det tredje fordrejer byttetransaktionerne konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. I det omfang støttemodtagerne i byttetransaktionerne er virksomheder, som tilbyder varer og tjenesteydelser på et bestemt marked, styrker eventuelle økonomiske fordele ved byttetransaktionen deres stilling sammenlignet med andre virksomheder, der konkurrerer med dem på EU's indre marked om levering af de samme varer og tjenesteydelser (80). En række af støttemodtagerne (81) i byttetransaktionerne har da også i det bulgarske erhvervsregister angivet bl.a. byggeri, turisme, restauration og skovbrug som de økonomiske sektorer, hvori de driver virksomhed. Disse sektorer er åbne for konkurrence på EU-plan. Dette ses af oplysninger i samme register, hvori flere støttemodtagere (82) i byttetransaktionerne har angivet handel eller (internationale) forretningsaktiviteter som den økonomiske sektor, hvori de driver virksomhed. For så vidt angår de bulgarske myndigheders argument om, at virksomheder for at være aktive i turist- eller byggebranchen skal være indskrevet i de relevante registre, og at det ikke er tilfældet for flertallet af virksomhederne i byttetransaktionerne, bemærker Kommissionen, at begrebet »virksomhed« ifølge traktatens artikel 107, stk. 1, er et objektivt begreb, hvorfor spørgsmålet om, hvorvidt virksomhederne tilbyder varer og tjenester på et givet marked og dermed konkurrerer med andre virksomheder og driver samhandel i EU's indre marked, skal besvares i lyset af de aktiviteter, der rent faktisk udøves af disse virksomheder, og ikke ud fra, om de har overholdt visse nationale lovbestemte formalia.

| (143) | Hvad endelig angår en eventuel økonomisk fordel, vedrører byttetransaktionerne udvekslingen af (mindst) to skovlodder mellem den bulgarske stat og private parter. For at fastslå, om de private parter fik en økonomisk fordel ud af byttetransaktionerne, skal markedsværdien af de byttede lodder vurderes og sammenlignes. Hvis byttetransaktionen medfører en overførsel af statsejet skovareal med en højere værdi end det skovareal, som den private part giver i bytte, vil denne part få en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(143)

Hvad endelig angår en eventuel økonomisk fordel, vedrører byttetransaktionerne udvekslingen af (mindst) to skovlodder mellem den bulgarske stat og private parter. For at fastslå, om de private parter fik en økonomisk fordel ud af byttetransaktionerne, skal markedsværdien af de byttede lodder vurderes og sammenlignes. Hvis byttetransaktionen medfører en overførsel af statsejet skovareal med en højere værdi end det skovareal, som den private part giver i bytte, vil denne part få en økonomisk fordel.

| (144) | Som forklaret i betragtning 16 blev de administrative priser på de omhandlede byttetransaktioner beregnet på basis af regulativet om basispriser. Domstolen har fastlagt, at når der ved national ret indføres regler for beregning af markedsværdien af jordarealer med henblik på offentlige myndigheders salg heraf, skal anvendelsen af disse regler, for at de er i overensstemmelse med traktatens artikel 107, i alle tilfælde resultere i en pris, som ligger så tæt som muligt på markedsværdien (83). Da sidstnævnte markedsværdi er teoretisk, accepteres en variationsmargen af den pris, som opnås i forhold til den teoretiske pris (84). |
| --- | --- |

(144)

Som forklaret i betragtning 16 blev de administrative priser på de omhandlede byttetransaktioner beregnet på basis af regulativet om basispriser. Domstolen har fastlagt, at når der ved national ret indføres regler for beregning af markedsværdien af jordarealer med henblik på offentlige myndigheders salg heraf, skal anvendelsen af disse regler, for at de er i overensstemmelse med traktatens artikel 107, i alle tilfælde resultere i en pris, som ligger så tæt som muligt på markedsværdien (83). Da sidstnævnte markedsværdi er teoretisk, accepteres en variationsmargen af den pris, som opnås i forhold til den teoretiske pris (84).

| (145) | De bulgarske myndigheder blev anmodet om at fremsende oplysninger om de administrative priser, der blev brugt i de 132 byttetransaktioner, der fandt sted i den omhandlede periode, samt om markedspriserne på de samme transaktioner. Kommissionen bad også de bulgarske myndigheder se på eventuelle forudgående eller efterfølgende transaktioner med de samme skovlodder, når de skulle bestemme deres markedsværdi. Derfor blev prisoplysninger, når de fandtes, taget i betragtning, selv om Kommissionen mener, at de byttede skovlodders oprindelse er irrelevant for vurderingen af, om der kan være elementer af statsstøtte i byttetransaktionerne. |
| --- | --- |

(145)

De bulgarske myndigheder blev anmodet om at fremsende oplysninger om de administrative priser, der blev brugt i de 132 byttetransaktioner, der fandt sted i den omhandlede periode, samt om markedspriserne på de samme transaktioner. Kommissionen bad også de bulgarske myndigheder se på eventuelle forudgående eller efterfølgende transaktioner med de samme skovlodder, når de skulle bestemme deres markedsværdi. Derfor blev prisoplysninger, når de fandtes, taget i betragtning, selv om Kommissionen mener, at de byttede skovlodders oprindelse er irrelevant for vurderingen af, om der kan være elementer af statsstøtte i byttetransaktionerne.

| (146) | De bulgarske myndigheder angav, at der var nogle problemer med pålideligheden af de oplysninger, som de kunne fremsende om markedspriserne (85). De anførte dog samtidig, at de fremsendte oplysninger er det bedst mulige skøn over markedspriserne (86). Kommissionen mener, at disse oplysninger er tilstrækkeligt pålidelige skøn over den reelle (dvs. »fair«) markedsværdi af de pågældende lodder. |
| --- | --- |

(146)

De bulgarske myndigheder angav, at der var nogle problemer med pålideligheden af de oplysninger, som de kunne fremsende om markedspriserne (85). De anførte dog samtidig, at de fremsendte oplysninger er det bedst mulige skøn over markedspriserne (86). Kommissionen mener, at disse oplysninger er tilstrækkeligt pålidelige skøn over den reelle (dvs. »fair«) markedsværdi af de pågældende lodder.

| (147) | Analysen af dataene viste, at anvendelsen af administrative priser for privatejede lodder medførte en systematisk overvurdering af det pågældende skovareal sammenlignet med markedspriserne (87), mens situationen for de statsejede skovarealer var mere broget, eftersom der var tilfælde af både over- og undervurdering. Ved bestemmelsen af, om der gives støttemodtagerne en fordel som følge af byttetransaktionerne, ville en simpel sammenligning af markedsprisen på den statsejede lod på tidspunktet for byttetransaktionen med markedsprisen på den privatejede lod, som den blev byttet med, ikke i tilstrækkelig grad afspejle den systematiske overvurdering af de privatejede lodder. Derfor udarbejdede Kommissionen en formel, som inddrog de administrative priser, der blev anvendt i den oprindelige transaktion, for at vurdere fordelen ved byttetransaktionen korrekt. Denne formel, som allerede blev omtalt i indledningsafgørelsen, kræver beregning af følgende beløb:






  i) | forskellen mellem den reelle markedspris på en privatejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser og |
| --- | --- | --- |

(147)

Analysen af dataene viste, at anvendelsen af administrative priser for privatejede lodder medførte en systematisk overvurdering af det pågældende skovareal sammenlignet med markedspriserne (87), mens situationen for de statsejede skovarealer var mere broget, eftersom der var tilfælde af både over- og undervurdering. Ved bestemmelsen af, om der gives støttemodtagerne en fordel som følge af byttetransaktionerne, ville en simpel sammenligning af markedsprisen på den statsejede lod på tidspunktet for byttetransaktionen med markedsprisen på den privatejede lod, som den blev byttet med, ikke i tilstrækkelig grad afspejle den systematiske overvurdering af de privatejede lodder. Derfor udarbejdede Kommissionen en formel, som inddrog de administrative priser, der blev anvendt i den oprindelige transaktion, for at vurdere fordelen ved byttetransaktionen korrekt. Denne formel, som allerede blev omtalt i indledningsafgørelsen, kræver beregning af følgende beløb:

i)

forskellen mellem den reelle markedspris på en privatejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser og

| ii) | forskellen mellem den reelle markedspris på en statsejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser. |
| --- | --- |

ii)

forskellen mellem den reelle markedspris på en statsejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser.

Hvis værdien af ii) fratrukket værdien af i) var positiv, måtte man konkludere, at der bestod en fordel.

Men en eventuel økonomisk kompensation betalt af den ene part til den anden for at dække forskellen mellem den administrative pris på de to lodder, der indgik i byttetransaktionen, skal også tages i betragtning ved bestemmelsen af, om byttetransaktionen udløste en fordel.

| (148) | Ved anvendelse af denne formel på de oplysninger, som de bulgarske myndigheder fremsendte om de fair markedsværdier og administrative priser på de byttede skovarealer, kan Kommissionen konkludere, at støttemodtagerne i næsten 80 % af tilfældene fik en fordel af byttetransaktionerne i den omhandlede periode, hvilket vises i tabel 4.

  Tabel 4


  Sammenligning af administrative priser anvendt til byttetransaktioner og markedspriser oplyst af de bulgarske myndigheder










  Byttetransaktioner | 2007 | 2008 | 2009 | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tildelt fordel (antal tilfælde) | 18 | 48 | 38 | 104 |
| I procent af alle byttetransaktioner | 78 % | 77 % | 81 % | 79 % |
| Antal gennemførte byttetransaktioner | 23 | 62 | 47 | 132 |

(148)

Ved anvendelse af denne formel på de oplysninger, som de bulgarske myndigheder fremsendte om de fair markedsværdier og administrative priser på de byttede skovarealer, kan Kommissionen konkludere, at støttemodtagerne i næsten 80 % af tilfældene fik en fordel af byttetransaktionerne i den omhandlede periode, hvilket vises i tabel 4.

Tabel 4

Sammenligning af administrative priser anvendt til byttetransaktioner og markedspriser oplyst af de bulgarske myndigheder

Byttetransaktioner

2007

2008

2009

I alt

Tildelt fordel (antal tilfælde)

18

48

38

104

I procent af alle byttetransaktioner

78 %

77 %

81 %

79 %

Antal gennemførte byttetransaktioner

23

62

47

132

| (149) | Ovenstående oplysninger viser, at de administrative priser, der er fastsat med henblik på byttetransaktionerne i overensstemmelse med regulativet om basispriser, ikke i tilstrækkelig grad afspejler den reelle markedsværdi af de omhandlede skovlodder. |
| --- | --- |

(149)

Ovenstående oplysninger viser, at de administrative priser, der er fastsat med henblik på byttetransaktionerne i overensstemmelse med regulativet om basispriser, ikke i tilstrækkelig grad afspejler den reelle markedsværdi af de omhandlede skovlodder.

| (150) | Den uoverensstemmelse mellem de administrative priser, der blev anvendt på de anfægtede byttetransaktioner, og markedspriserne på de pågældende lodder skyldes på den ene side, at den underliggende metodologi i regulativet om basispriser ikke i tilstrækkelig grad afspejler de kriterier, som en markedsaktør ville tillægge betydning for værdien af de byttede skovlodder, og heller ikke tillægger dem den rette vægt. For det første var det meningen, at gennemsnitsværdierne af jord i bilag 1 til regulativet om basispriser i henhold til jordkategorier med tilsvarende betingelser for plantevækst, som bruges som grundlag for bestemmelse af basisværdien af jorden (se betragtning 18), skulle bestemmes af sagkyndige på grundlag af et lille antal markedskilder. |
| --- | --- |

(150)

Den uoverensstemmelse mellem de administrative priser, der blev anvendt på de anfægtede byttetransaktioner, og markedspriserne på de pågældende lodder skyldes på den ene side, at den underliggende metodologi i regulativet om basispriser ikke i tilstrækkelig grad afspejler de kriterier, som en markedsaktør ville tillægge betydning for værdien af de byttede skovlodder, og heller ikke tillægger dem den rette vægt. For det første var det meningen, at gennemsnitsværdierne af jord i bilag 1 til regulativet om basispriser i henhold til jordkategorier med tilsvarende betingelser for plantevækst, som bruges som grundlag for bestemmelse af basisværdien af jorden (se betragtning 18), skulle bestemmes af sagkyndige på grundlag af et lille antal markedskilder.

| (151) | For det andet afspejler koefficienterne og forhøjelserne, der blev brugt til at tage højde for visse egenskaber ved skovarealet ved beregningen af basisværdien af den pågældende jord som beskrevet i betragtning 18-26, et administrativt forenklingsgreb snarere end et forsøg på en nøjagtig måling af den økonomiske værdi, som en hypotetisk markedsaktør i en tilsvarende stilling ville tillægge disse egenskaber. De bulgarske myndigheder har da heller ikke fremsendt økonomiske oplysninger til støtte for de niveauer, som disse koefficienter og forhøjelser var fastlagt på i regulativet. |
| --- | --- |

(151)

For det andet afspejler koefficienterne og forhøjelserne, der blev brugt til at tage højde for visse egenskaber ved skovarealet ved beregningen af basisværdien af den pågældende jord som beskrevet i betragtning 18-26, et administrativt forenklingsgreb snarere end et forsøg på en nøjagtig måling af den økonomiske værdi, som en hypotetisk markedsaktør i en tilsvarende stilling ville tillægge disse egenskaber. De bulgarske myndigheder har da heller ikke fremsendt økonomiske oplysninger til støtte for de niveauer, som disse koefficienter og forhøjelser var fastlagt på i regulativet.

| (152) | Selv om metodologien i regulativet om basispriser i begyndelsen resulterede i markedspriser på de byttede skovarealer (hvilket ikke er tilfældet), blev gennemsnitspriserne, koefficienterne og forhøjelserne på den anden side aldrig ajourført i den omhandlede periode, så de i tilstrækkelig grad kunne afspejle de efterfølgende udsving i markedspriserne. Ifølge retspraksis (88) skal administrative metoder til beregning af prisen på jord, der sælges af offentlige myndigheder, sikre, når priserne på jord stiger brat, at disse priser hele tiden ajourføres, så den pris, som køberen faktisk betaler, så vidt muligt afspejler markedsværdien af den pågældende jord. I den indledende undersøgelsesfase forklarede de bulgarske myndigheder, at koefficienterne, der var bestemt i regulativet om basispriser med henblik på beregning af administrative priser, i henhold til artikel 7.1 og 32 i regulativet burde have været ajourført hvert år. Desuden steg markedspriserne på jord i skove brat i den omhandlede periode ifølge de oplysninger, som de bulgarske myndigheder har fremsendt. Ikke desto mindre blev ajourføringen i henhold til regulativet ikke gennemført i denne periode. De bulgarske myndigheder ajourførte kun de gennemsnitspriser, koefficienter og forhøjelser, der blev brugt til at fastsætte administrative priser i 2010 på grundlag af den seneste udvikling på markedet. |
| --- | --- |

(152)

Selv om metodologien i regulativet om basispriser i begyndelsen resulterede i markedspriser på de byttede skovarealer (hvilket ikke er tilfældet), blev gennemsnitspriserne, koefficienterne og forhøjelserne på den anden side aldrig ajourført i den omhandlede periode, så de i tilstrækkelig grad kunne afspejle de efterfølgende udsving i markedspriserne. Ifølge retspraksis (88) skal administrative metoder til beregning af prisen på jord, der sælges af offentlige myndigheder, sikre, når priserne på jord stiger brat, at disse priser hele tiden ajourføres, så den pris, som køberen faktisk betaler, så vidt muligt afspejler markedsværdien af den pågældende jord. I den indledende undersøgelsesfase forklarede de bulgarske myndigheder, at koefficienterne, der var bestemt i regulativet om basispriser med henblik på beregning af administrative priser, i henhold til artikel 7.1 og 32 i regulativet burde have været ajourført hvert år. Desuden steg markedspriserne på jord i skove brat i den omhandlede periode ifølge de oplysninger, som de bulgarske myndigheder har fremsendt. Ikke desto mindre blev ajourføringen i henhold til regulativet ikke gennemført i denne periode. De bulgarske myndigheder ajourførte kun de gennemsnitspriser, koefficienter og forhøjelser, der blev brugt til at fastsætte administrative priser i 2010 på grundlag af den seneste udvikling på markedet.

| (153) | Derfor konkluderer Kommissionen, at byttetransaktioner gav støttemodtagerne en økonomisk fordel i de tilfælde, hvor de anvendte administrative priser ikke i tilstrækkelig grad afspejlede markedsprisen på den byttede jord. |
| --- | --- |

(153)

Derfor konkluderer Kommissionen, at byttetransaktioner gav støttemodtagerne en økonomisk fordel i de tilfælde, hvor de anvendte administrative priser ikke i tilstrækkelig grad afspejlede markedsprisen på den byttede jord.

6.1.4.   De minimis-støtte

| (154) | Til sidst skal det nævnes, at en fordel, i tilfælde hvor den enkelte støttemodtager i byttetransaktionen fik en fordel, der ikke oversteg de grænser, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EU) nr. 1407/2013 (89), ikke vil blive regnet for statsstøtte og dermed heller ikke falde ind under forbuddet i traktatens artikel 107, stk. 1, såfremt alle andre betingelser i samme forordning er opfyldt. |
| --- | --- |

(154)

Til sidst skal det nævnes, at en fordel, i tilfælde hvor den enkelte støttemodtager i byttetransaktionen fik en fordel, der ikke oversteg de grænser, der er fastlagt i Kommissionens forordning (EU) nr. 1407/2013 (89), ikke vil blive regnet for statsstøtte og dermed heller ikke falde ind under forbuddet i traktatens artikel 107, stk. 1, såfremt alle andre betingelser i samme forordning er opfyldt.

| (155) | På baggrund af de kvantitative data fra de bulgarske myndigheder forekommer det, at det støttebeløb, som støttemodtagerne i byttetransaktionerne modtog, i mange tilfælde (90) ligger under de minimis-grænsen på 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(155)

På baggrund af de kvantitative data fra de bulgarske myndigheder forekommer det, at det støttebeløb, som støttemodtagerne i byttetransaktionerne modtog, i mange tilfælde (90) ligger under de minimis-grænsen på 200 000 EUR.

6.1.5.   Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte

| (156) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at byttetransaktionerne, som de bulgarske myndigheder gennemførte i den omhandlede periode, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i de tilfælde, hvor modparten i transaktionen var en virksomhed ifølge denne artikel, de administrative priser til brug for transaktionen ikke afspejlede markedspriserne, og betingelserne for de minimis-støtte i forordning (EF) nr. 1407/2013 ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(156)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at byttetransaktionerne, som de bulgarske myndigheder gennemførte i den omhandlede periode, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i de tilfælde, hvor modparten i transaktionen var en virksomhed ifølge denne artikel, de administrative priser til brug for transaktionen ikke afspejlede markedspriserne, og betingelserne for de minimis-støtte i forordning (EF) nr. 1407/2013 ikke er opfyldt.

6.2.   FORANSTALTNINGENS LOVLIGHED

| (157) | Ved at undlade at anmelde disse byttetransaktioner før gennemførelsen af dem opfyldte Republikken Bulgarien ikke sin forpligtelse i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. Disse byttetransaktioner udgør dermed ulovligt gennemført statsstøtte. |
| --- | --- |

(157)

Ved at undlade at anmelde disse byttetransaktioner før gennemførelsen af dem opfyldte Republikken Bulgarien ikke sin forpligtelse i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. Disse byttetransaktioner udgør dermed ulovligt gennemført statsstøtte.

6.3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (158) | Selv om de bulgarske myndigheder blev bedt om at fremsende oplysninger om disse byttetransaktioners mulige forenelighed med det indre marked, fastholdt de deres argumentation om, at transaktionerne ikke havde nogen virkning for samhandelen i EU og dermed ikke udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(158)

Selv om de bulgarske myndigheder blev bedt om at fremsende oplysninger om disse byttetransaktioners mulige forenelighed med det indre marked, fastholdt de deres argumentation om, at transaktionerne ikke havde nogen virkning for samhandelen i EU og dermed ikke udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

| (159) | I den sammenhæng bemærker Kommissionen, at bevisbyrden vedrørende støttens forenelighed med det indre marked i kraft af en undtagelse fra traktatens artikel 107, stk. 1, primært påhviler medlemsstaten, som skal påvise, at betingelserne for denne undtagelse er opfyldt (91). |
| --- | --- |

(159)

I den sammenhæng bemærker Kommissionen, at bevisbyrden vedrørende støttens forenelighed med det indre marked i kraft af en undtagelse fra traktatens artikel 107, stk. 1, primært påhviler medlemsstaten, som skal påvise, at betingelserne for denne undtagelse er opfyldt (91).

| (160) | Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at der ikke umiddelbart er nogen grunde til at anse transaktionerne for forenelige med det indre marked, hverken direkte på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), eller på grundlag af rammebestemmelserne, der hviler på disse bestemmelser. |
| --- | --- |

(160)

Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at der ikke umiddelbart er nogen grunde til at anse transaktionerne for forenelige med det indre marked, hverken direkte på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), eller på grundlag af rammebestemmelserne, der hviler på disse bestemmelser.

| (161) | Dermed kan EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug (»skovbrugsrammebestemmelserne«) ikke bruges som grundlag for bytteordningens forenelighed, fordi de kun gælder for levende træer og deres naturlige miljø i skove og andre træbevoksede landområder, herunder foranstaltninger for at bevare og øge skovenes økologiske og beskyttende funktioner og foranstaltninger for at fremme anvendelsen af skovene til rekreative formål og fremme deres sociale og kulturelle dimension. Desuden overholder de omkostninger, som blev dækket af den støtte, der blev ydet i forbindelse med byttetransaktionerne, ikke definitionen af støtteberettigede omkostninger i skovbrugsrammebestemmelserne (92), idet der ikke blev pålagt de private parter nogen lovbestemt eller kontraktmæssig forpligtelse til at anvende den jord, de fik i bytte, som naturbeskyttelsesområder. Tværtimod havde alle parter ret til at anmode om ændring af anvendelsen af skovarealet til bebyggelig jord, og det gjorde nogle af dem også. |
| --- | --- |

(161)

Dermed kan EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug (»skovbrugsrammebestemmelserne«) ikke bruges som grundlag for bytteordningens forenelighed, fordi de kun gælder for levende træer og deres naturlige miljø i skove og andre træbevoksede landområder, herunder foranstaltninger for at bevare og øge skovenes økologiske og beskyttende funktioner og foranstaltninger for at fremme anvendelsen af skovene til rekreative formål og fremme deres sociale og kulturelle dimension. Desuden overholder de omkostninger, som blev dækket af den støtte, der blev ydet i forbindelse med byttetransaktionerne, ikke definitionen af støtteberettigede omkostninger i skovbrugsrammebestemmelserne (92), idet der ikke blev pålagt de private parter nogen lovbestemt eller kontraktmæssig forpligtelse til at anvende den jord, de fik i bytte, som naturbeskyttelsesområder. Tværtimod havde alle parter ret til at anmode om ændring af anvendelsen af skovarealet til bebyggelig jord, og det gjorde nogle af dem også.

| (162) | Og retningslinjerne for regionalstøtte 2007-2013 danner heller ikke grundlag for forenelighed. Kommissionen bemærker i så henseende, at byttetransaktionerne ikke blev gennemført af de bulgarske myndigheder specifikt for at bidrage til regionaludvikling. Desuden blev de støtteberettigede omkostninger ikke defineret, og det var ikke fastlagt, hvordan støttens virkning som incitament ville blive kontrolleret, og hvordan overholdelsen af de gældende regionalstøttelofter ville blive sikret. |
| --- | --- |

(162)

Og retningslinjerne for regionalstøtte 2007-2013 danner heller ikke grundlag for forenelighed. Kommissionen bemærker i så henseende, at byttetransaktionerne ikke blev gennemført af de bulgarske myndigheder specifikt for at bidrage til regionaludvikling. Desuden blev de støtteberettigede omkostninger ikke defineret, og det var ikke fastlagt, hvordan støttens virkning som incitament ville blive kontrolleret, og hvordan overholdelsen af de gældende regionalstøttelofter ville blive sikret.

| (163) | Endelig hævdede de bulgarske myndigheder i drøftelser forud for vedtagelsen af indledningsafgørelsen, at byttetransaktionerne var rettet mod det officielle politiske mål at konsolidere ejerskabet til skovarealer. Selv om konsolideringen af skovarealerne kunne udlægges som et mål af fælles interesse, hvilket det ikke var, påviste de bulgarske myndigheder ikke, at den tildelte støtte var nødvendig for at nå dette mål, eller at de valgte midler var egnede dertil. |
| --- | --- |

(163)

Endelig hævdede de bulgarske myndigheder i drøftelser forud for vedtagelsen af indledningsafgørelsen, at byttetransaktionerne var rettet mod det officielle politiske mål at konsolidere ejerskabet til skovarealer. Selv om konsolideringen af skovarealerne kunne udlægges som et mål af fælles interesse, hvilket det ikke var, påviste de bulgarske myndigheder ikke, at den tildelte støtte var nødvendig for at nå dette mål, eller at de valgte midler var egnede dertil.

| (164) | De godtgjorde heller ikke, at de valgte midler sikrede, at den tildelte støtte var begrænset til det nødvendige minimum for at giver private parter incitament til at indgå i byttetransaktionerne. Det fremgår bl.a. af de stærke udsving i de administrative priser, som man opnåede ved brug af den foreskrevne metodologi. Når man sammenligner dem med de markedspriser, som de bulgarske myndigheder fremsendte, synes disse administrative priser ikke systematisk at ligge procentvis lige meget højere eller lavere end markedspriserne. Hvis transaktionerne i 2007 tages som eksempel, var forskellen mellem markedspriser og administrative priser for privatejede lodder på mellem - 503,97 % og + 89,91 % (93). |
| --- | --- |

(164)

De godtgjorde heller ikke, at de valgte midler sikrede, at den tildelte støtte var begrænset til det nødvendige minimum for at giver private parter incitament til at indgå i byttetransaktionerne. Det fremgår bl.a. af de stærke udsving i de administrative priser, som man opnåede ved brug af den foreskrevne metodologi. Når man sammenligner dem med de markedspriser, som de bulgarske myndigheder fremsendte, synes disse administrative priser ikke systematisk at ligge procentvis lige meget højere eller lavere end markedspriserne. Hvis transaktionerne i 2007 tages som eksempel, var forskellen mellem markedspriser og administrative priser for privatejede lodder på mellem - 503,97 % og + 89,91 % (93).

| (165) | Endelig godtgjorde de bulgarske myndigheder ikke, at byttetransaktionerne ikke fordrejede konkurrencen i en grad, der stred mod den fælles interesse. Derfor kan byttetransaktionerne ikke anses for forenelige med det indre marked direkte efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(165)

Endelig godtgjorde de bulgarske myndigheder ikke, at byttetransaktionerne ikke fordrejede konkurrencen i en grad, der stred mod den fælles interesse. Derfor kan byttetransaktionerne ikke anses for forenelige med det indre marked direkte efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| (166) | Derfor konkluderer Kommissionen, at den støtte, der blev tildelt i forbindelse med byttetransaktionerne, ikke kan anses for forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(166)

Derfor konkluderer Kommissionen, at den støtte, der blev tildelt i forbindelse med byttetransaktionerne, ikke kan anses for forenelig med det indre marked.

7.   TILBAGESØGNING

| (167) | I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal ulovligt tildelt statsstøtte, som anses for uforenelig med det indre marked, tilbagesøges fra støttemodtagerne, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. Ifølge artikel 14, stk. 2, i samme forordning tilbagebetales støtten og renterne heraf fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Ifølge artikel 14, stk. 3, i denne forordning skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv efterlevelse af Kommissionens afgørelse. |
| --- | --- |

(167)

I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal ulovligt tildelt statsstøtte, som anses for uforenelig med det indre marked, tilbagesøges fra støttemodtagerne, medmindre det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen. Ifølge artikel 14, stk. 2, i samme forordning tilbagebetales støtten og renterne heraf fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Ifølge artikel 14, stk. 3, i denne forordning skal tilbagebetalingen ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv efterlevelse af Kommissionens afgørelse.

| (168) | Formålet med tilbagesøgning er opfyldt, når den pågældende ulovlige støtte, eventuelt tillagt morarenter, er blevet tilbagebetalt af de virksomheder, der nød godt af den. Ved at tilbagebetale støtten mister modtageren den fordel, som vedkommende havde fået i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen før tildelingen af støtte er genoprettet (94). Selv om medlemsstaten selv vælger midlerne til at opfylde sin forpligtelse til at tilbagesøge ulovlig støtte, må de valgte foranstaltninger ikke være til skade for EU-rettens rækkevidde og effektivitet. En medlemsstat kan kun opfylde sin tilbagesøgningsforpligtelse, hvis de valgte midler er egnede til at genoprette de normale konkurrencevilkår, som blev fordrejet ved tildelingen af den ulovlige støtte, og er i overensstemmelse med EU-rettens bestemmelser (95). |
| --- | --- |

(168)

Formålet med tilbagesøgning er opfyldt, når den pågældende ulovlige støtte, eventuelt tillagt morarenter, er blevet tilbagebetalt af de virksomheder, der nød godt af den. Ved at tilbagebetale støtten mister modtageren den fordel, som vedkommende havde fået i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen før tildelingen af støtte er genoprettet (94). Selv om medlemsstaten selv vælger midlerne til at opfylde sin forpligtelse til at tilbagesøge ulovlig støtte, må de valgte foranstaltninger ikke være til skade for EU-rettens rækkevidde og effektivitet. En medlemsstat kan kun opfylde sin tilbagesøgningsforpligtelse, hvis de valgte midler er egnede til at genoprette de normale konkurrencevilkår, som blev fordrejet ved tildelingen af den ulovlige støtte, og er i overensstemmelse med EU-rettens bestemmelser (95).

| (169) | Da det er konstateret, at Republikken Bulgarien ulovligt har ydet statsstøtte gennem byttetransaktioner, bør den således også være forpligtet til at tilbagesøge den pågældende støtte fra støttemodtagerne i disse transaktioner. |
| --- | --- |

(169)

Da det er konstateret, at Republikken Bulgarien ulovligt har ydet statsstøtte gennem byttetransaktioner, bør den således også være forpligtet til at tilbagesøge den pågældende støtte fra støttemodtagerne i disse transaktioner.

7.1.   IDENTIFICERING AF DE STØTTEMODTAGERE, DER SKAL TILBAGEBETALE STØTTE

| (170) | Den ulovlige og uforenelige støtte skal tilbagesøges fra de virksomheder, der faktisk modtog støtten (96). I de tilfælde hvor Kommissionen ikke i selve afgørelsen er i stand til at identificere alle de virksomheder, der har modtaget ulovlig og uforenelig støtte, skal den pågældende medlemsstat dog sørge herfor ved inden gennemførelsesprocessens indledning at granske hver enkelt omhandlet virksomheds situation (97). |
| --- | --- |

(170)

Den ulovlige og uforenelige støtte skal tilbagesøges fra de virksomheder, der faktisk modtog støtten (96). I de tilfælde hvor Kommissionen ikke i selve afgørelsen er i stand til at identificere alle de virksomheder, der har modtaget ulovlig og uforenelig støtte, skal den pågældende medlemsstat dog sørge herfor ved inden gennemførelsesprocessens indledning at granske hver enkelt omhandlet virksomheds situation (97).

| (171) | I nærværende sag er de potentielle støttemodtagere af den uforenelige statsstøtte de fysiske og juridiske personer, som deltog i de 132 byttetransaktioner med de bulgarske myndigheder i den omhandlede periode. Fra denne gruppe bør de bulgarske myndigheder trække de fysiske og juridiske personer, som ikke kan betegnes som virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1, samt de personer, hvis samlede fordel ved de byttetransaktioner, de deltog i, ikke oversteg de tærskler, der er fastlagt i de minimis-forordningen, forudsat at disse transaktioner også opfylder de øvrige betingelser i de minimis-forordningen. De resterende fysiske og juridiske personer, som deltog i byttetransaktionerne, bør anses for at være støttemodtagere af den ulovligt tildelte statsstøtte, hos hvem de bulgarske myndigheder er forpligtet til at tilbagesøge den fordel, som de fik som resultat af disse transaktioner. |
| --- | --- |

(171)

I nærværende sag er de potentielle støttemodtagere af den uforenelige statsstøtte de fysiske og juridiske personer, som deltog i de 132 byttetransaktioner med de bulgarske myndigheder i den omhandlede periode. Fra denne gruppe bør de bulgarske myndigheder trække de fysiske og juridiske personer, som ikke kan betegnes som virksomheder efter traktatens artikel 107, stk. 1, samt de personer, hvis samlede fordel ved de byttetransaktioner, de deltog i, ikke oversteg de tærskler, der er fastlagt i de minimis-forordningen, forudsat at disse transaktioner også opfylder de øvrige betingelser i de minimis-forordningen. De resterende fysiske og juridiske personer, som deltog i byttetransaktionerne, bør anses for at være støttemodtagere af den ulovligt tildelte statsstøtte, hos hvem de bulgarske myndigheder er forpligtet til at tilbagesøge den fordel, som de fik som resultat af disse transaktioner.

7.2.   KVANTIFICERING AF STØTTEN

| (172) | Kommissionen er ikke retligt forpligtet til at fastsætte det nøjagtige beløb, der skal tilbagesøges, især når den ikke har adgang til de nødvendige oplysninger. I stedet er det tilstrækkeligt, at Kommissionens afgørelse indeholder oplysninger, der sætter medlemsstaten i stand til uden større vanskeligheder at fastslå det beløb, der skal tilbagebetales (98). |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen er ikke retligt forpligtet til at fastsætte det nøjagtige beløb, der skal tilbagesøges, især når den ikke har adgang til de nødvendige oplysninger. I stedet er det tilstrækkeligt, at Kommissionens afgørelse indeholder oplysninger, der sætter medlemsstaten i stand til uden større vanskeligheder at fastslå det beløb, der skal tilbagebetales (98).

| (173) | Som forklaret i betragtning 147 mener Kommissionen, at følgende metodologi bør bruges som udgangspunkt af medlemsstaten til at fastslå beløbet for den uforenelige støtte, der skal tilbagesøges fra hver støttemodtager:






  i) | forskellen mellem den reelle markedspris på en statsejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser og |
| --- | --- | --- |

(173)

Som forklaret i betragtning 147 mener Kommissionen, at følgende metodologi bør bruges som udgangspunkt af medlemsstaten til at fastslå beløbet for den uforenelige støtte, der skal tilbagesøges fra hver støttemodtager:

i)

forskellen mellem den reelle markedspris på en statsejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser og

| ii) | forskellen mellem den reelle markedspris på en statsejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser. |
| --- | --- |

ii)

forskellen mellem den reelle markedspris på en statsejet skovlod og den administrative pris på denne lod bestemt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativet om basispriser.

Det oprindelige statsstøttebeløb, der blev modtaget som resultat af byttetransaktionen, er lig med værdien af ii) fratrukket værdien af i).

Dette første beløb bør korrigeres i de tilfælde, hvor en statsejet jordlod med en højere administrativ værdi blev byttet med en privatejet jordlod med en mindre administrativ værdi. Ifølge de bulgarske myndigheder skulle støttemodtageren i sådanne tilfælde betale en kompensation til staten til dækning af værdiforskellen mellem jordlodderne. Derfor bør det først beregnede støttebeløb nedsættes med beløbet for den kompensation, som støttemodtageren betalte de bulgarske myndigheder. Resultatet er dermed det beløb, som de bulgarske myndigheder skal tilbagesøge fra den pågældende støttemodtager for den fordel, som denne har fået som resultat af byttetransaktionen.

| (174) | Med henblik på bestemmelse af markedspriserne på de omhandlede lodder bør den økonomiske værdi af den pågældende jord på byttetidspunktet afspejles til fulde. Af de oplysninger, som de bulgarske myndigheder fremsendte den 29. august 2008, fremgår det, at der allerede i visse tilfælde var opført bygninger og anlagt infrastruktur på de statsejede skovlodder, før byttetransaktionen blev gennemført, selv om lodden ikke tidligere var blevet ændret til bebyggelig jord. I sådanne tilfælde mener Kommissionen, at værdien af sådanne bygninger og/eller infrastruktur også bør afspejles fuldt ud i loddens markedsværdi. |
| --- | --- |

(174)

Med henblik på bestemmelse af markedspriserne på de omhandlede lodder bør den økonomiske værdi af den pågældende jord på byttetidspunktet afspejles til fulde. Af de oplysninger, som de bulgarske myndigheder fremsendte den 29. august 2008, fremgår det, at der allerede i visse tilfælde var opført bygninger og anlagt infrastruktur på de statsejede skovlodder, før byttetransaktionen blev gennemført, selv om lodden ikke tidligere var blevet ændret til bebyggelig jord. I sådanne tilfælde mener Kommissionen, at værdien af sådanne bygninger og/eller infrastruktur også bør afspejles fuldt ud i loddens markedsværdi.

| (175) | Kommissionen bemærker, at de bulgarske myndigheder (99) allerede er i besiddelse af oplysningerne om de administrative priser, der blev brugt i byttetransaktionerne, samt markedsprisen på alle de lodder, der indgik i transaktionerne, og at de derfor ikke bør have unødigt vanskeligt ved at fastslå de beløb, der skal tilbagebetales, ved hjælp af den metodologi, der fremgår af betragtning 173 (100). |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen bemærker, at de bulgarske myndigheder (99) allerede er i besiddelse af oplysningerne om de administrative priser, der blev brugt i byttetransaktionerne, samt markedsprisen på alle de lodder, der indgik i transaktionerne, og at de derfor ikke bør have unødigt vanskeligt ved at fastslå de beløb, der skal tilbagebetales, ved hjælp af den metodologi, der fremgår af betragtning 173 (100).

| (176) | I tilfælde hvor de bulgarske myndigheder kan godtgøre en legitim tvivl om, hvorvidt metodologien kan gennemføres eller resulterer i et beløb, der påviseligt ikke i tilstrækkelig grad afspejler det statsstøttebeløb, som modtageren fik, kan de dog beslutte at foretage en vurdering af markedsprisen på de byttede lodder på tidspunktet for byttetransaktionen ved at benytte en uafhængig valuar, som er skikket til at foretage sådanne vurderinger og udvalgt efter en udbudsprocedure. Når der fastlægges en sådan procedure for udvælgelse af en sagkyndig, skal principperne om gennemsigtighed og ligebehandling overholdes, også selv om kontrakten ikke overstiger tærsklerne i EU's udbudsdirektiver. Navnlig skal udbudsproceduren i) være bekendtgjort i tilstrækkelig grad, ii) være baseret på objektive udvælgelseskriterier, der er oplyst på forhånd, og iii) give oplysning om, at den endelige afgørelse efter den foreløbige udvælgelse bliver truffet under deltagelse af repræsentanter for Kommissionens tjenestegrene. I sådanne usædvanlige tilfælde skal de bulgarske myndigheder i) angive de omhandlede lodder, ii) angive begrundelsen for behovet for en uafhængig sagkyndig vurdering i det enkelte tilfælde og iii) forelægge Kommissionen et forslag til en sådan uafhængig valuar (udvalgt i en udbudsprocedure), som Kommissionen og de bulgarske myndigheder skal enes om. |
| --- | --- |

(176)

I tilfælde hvor de bulgarske myndigheder kan godtgøre en legitim tvivl om, hvorvidt metodologien kan gennemføres eller resulterer i et beløb, der påviseligt ikke i tilstrækkelig grad afspejler det statsstøttebeløb, som modtageren fik, kan de dog beslutte at foretage en vurdering af markedsprisen på de byttede lodder på tidspunktet for byttetransaktionen ved at benytte en uafhængig valuar, som er skikket til at foretage sådanne vurderinger og udvalgt efter en udbudsprocedure. Når der fastlægges en sådan procedure for udvælgelse af en sagkyndig, skal principperne om gennemsigtighed og ligebehandling overholdes, også selv om kontrakten ikke overstiger tærsklerne i EU's udbudsdirektiver. Navnlig skal udbudsproceduren i) være bekendtgjort i tilstrækkelig grad, ii) være baseret på objektive udvælgelseskriterier, der er oplyst på forhånd, og iii) give oplysning om, at den endelige afgørelse efter den foreløbige udvælgelse bliver truffet under deltagelse af repræsentanter for Kommissionens tjenestegrene. I sådanne usædvanlige tilfælde skal de bulgarske myndigheder i) angive de omhandlede lodder, ii) angive begrundelsen for behovet for en uafhængig sagkyndig vurdering i det enkelte tilfælde og iii) forelægge Kommissionen et forslag til en sådan uafhængig valuar (udvalgt i en udbudsprocedure), som Kommissionen og de bulgarske myndigheder skal enes om.

| (177) | Da det endelige formål med tilbagesøgningen er at genoprette situationen fra før den dato, hvor byttetransaktionerne blev gennemført, mener Kommissionen, at Republikken Bulgarien set i lyset af de usædvanlige byttetransaktioner med skovlodder, der ikke har været udnyttet kommercielt, ville opfylde sin forpligtelse til at tilbagesøge ulovligt tildelt støtte, hvis den ophæver de anfægtede byttetransaktioner ved at bytte pågældende lodder tilbage igen. Dette ville imidlertid kun sikre tilstrækkelig tilbagebetaling, hvis der ikke var sket materielle ændringer på de pågældende henholdsvis statsejede og privatejede skovarealer efter datoen for byttetransaktionen. I sådanne tilfælde skal Kommissionen oplyses om de berørte lodder inden to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien, de tilsvarende byttetransaktioner skal omgøres, og dokumentation for disse transaktioner skal fremsendes inden fire måneder fra datoen for meddelelsen af denne afgørelse. |
| --- | --- |

(177)

Da det endelige formål med tilbagesøgningen er at genoprette situationen fra før den dato, hvor byttetransaktionerne blev gennemført, mener Kommissionen, at Republikken Bulgarien set i lyset af de usædvanlige byttetransaktioner med skovlodder, der ikke har været udnyttet kommercielt, ville opfylde sin forpligtelse til at tilbagesøge ulovligt tildelt støtte, hvis den ophæver de anfægtede byttetransaktioner ved at bytte pågældende lodder tilbage igen. Dette ville imidlertid kun sikre tilstrækkelig tilbagebetaling, hvis der ikke var sket materielle ændringer på de pågældende henholdsvis statsejede og privatejede skovarealer efter datoen for byttetransaktionen. I sådanne tilfælde skal Kommissionen oplyses om de berørte lodder inden to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien, de tilsvarende byttetransaktioner skal omgøres, og dokumentation for disse transaktioner skal fremsendes inden fire måneder fra datoen for meddelelsen af denne afgørelse.

| (178) | I alle de tilfælde hvor tilbagebetaling er nødvendig, skal denne effektueres fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede fordelen, dvs. fra datoen for ikrafttrædelsen af den retsakt, der gav støttemodtagerne ret til at bytte privatejede skovarealer med statsejede skovarealer. |
| --- | --- |

(178)

I alle de tilfælde hvor tilbagebetaling er nødvendig, skal denne effektueres fra det tidspunkt, hvor støttemodtageren opnåede fordelen, dvs. fra datoen for ikrafttrædelsen af den retsakt, der gav støttemodtagerne ret til at bytte privatejede skovarealer med statsejede skovarealer.

| (179) | De beløb, der skal inddrives, tilskrives rente fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for modtagerne, indtil de er tilbagebetalt. Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (101) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (102) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004. |
| --- | --- |

(179)

De beløb, der skal inddrives, tilskrives rente fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for modtagerne, indtil de er tilbagebetalt. Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (101) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (102) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

| (180) | Tidsplanen for tilbagesøgningen af støttebeløbene fra de enkelte støttemodtagere bør så vidt muligt følge den, der er angivet i tilbagesøgningsmeddelelsen (103). Under alle omstændigheder bør fristerne ikke være længere end dem, der er angivet i tabel 5.

  Tabel 5


  Tidsplan for tilbagesøgning







  Tidspunkt | Handling |
| --- | --- | --- |
| 1. | Inden to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien: |

(180)

Tidsplanen for tilbagesøgningen af støttebeløbene fra de enkelte støttemodtagere bør så vidt muligt følge den, der er angivet i tilbagesøgningsmeddelelsen (103). Under alle omstændigheder bør fristerne ikke være længere end dem, der er angivet i tabel 5.

Tabel 5

Tidsplan for tilbagesøgning

Tidspunkt

Handling

1.

Inden to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien:

Republikken Bulgarien informerer Kommissionen om de foranstaltninger, den har planlagt eller truffet for at efterkomme afgørelsen, navnlig skal den:

| i) | forelægge en liste over alle byttetransaktioner, der er berørt af tilbagesøgningen, for Kommissionen med angivelse af følgende oplysninger:






  — | den administrative pris og markedsprisen på de privatejede og de statsejede skovlodder, der indgik i byttetransaktionen (baseret på oplysninger fra Republikken Bulgarien i dens skrivelse nr. 2014/032997), oplysninger om eventuelle yderligere kompensationsbeløb betalt i hver transaktion og det deraf følgende støttebeløb, der skal tilbagebetales |
| --- | --- | --- |

i)

forelægge en liste over alle byttetransaktioner, der er berørt af tilbagesøgningen, for Kommissionen med angivelse af følgende oplysninger:

—

den administrative pris og markedsprisen på de privatejede og de statsejede skovlodder, der indgik i byttetransaktionen (baseret på oplysninger fra Republikken Bulgarien i dens skrivelse nr. 2014/032997), oplysninger om eventuelle yderligere kompensationsbeløb betalt i hver transaktion og det deraf følgende støttebeløb, der skal tilbagebetales

| — | navnet på den private part, der er involveret i den enkelte transaktion, og en angivelse af, hvorvidt denne støttemodtager anses for at være en virksomhed, og årsagerne hertil |
| --- | --- |

—

navnet på den private part, der er involveret i den enkelte transaktion, og en angivelse af, hvorvidt denne støttemodtager anses for at være en virksomhed, og årsagerne hertil

| ii) | identificere de tilfælde, hvor tilbagesøgningen vil blive gennemført på grundlag af en sagkyndig vurdering af markedsprisen på skovlodderne på tidspunktet for byttetransaktionen (betragtning 176) |
| --- | --- |

ii)

identificere de tilfælde, hvor tilbagesøgningen vil blive gennemført på grundlag af en sagkyndig vurdering af markedsprisen på skovlodderne på tidspunktet for byttetransaktionen (betragtning 176)

| iii) | identificere de tilfælde, hvor tilbagebetalingen vil blive gennemført ved at omgøre byttetransaktionen (betragtning 177). |
| --- | --- |

iii)

identificere de tilfælde, hvor tilbagebetalingen vil blive gennemført ved at omgøre byttetransaktionen (betragtning 177).

| 2. | Inden fire måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien: |
| --- | --- |

2.

Inden fire måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien:

Til vurderingen af de under punkt 1, ii), ovenfor angive lodder bør Republikken Bulgarien have udpeget en uafhængig valuar. Denne valuar vælges ved en udbudsprocedure og udpeges efter aftale med Kommissionen på forudgående forslag fra Republikken Bulgarien.

| 3. | Inden syv måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien: |
| --- | --- |

3.

Inden syv måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien:

Republikken Bulgarien forelægger Kommissionen den vurderingsrapport over de i punkt 1, ii), ovenfor angivne lodder, som den får fra den uafhængige valuar.

| 4. | Inden otte måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien: |
| --- | --- |

4.

Inden otte måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien:

Republikken Bulgarien skal have sendt indtægtsordrerne til alle berørte støttemodtagere med angivelse af det nøjagtige beløb, der skal tilbagebetales.

| 5. | Inden 12 måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien: |
| --- | --- |

5.

Inden 12 måneder efter meddelelsen af denne afgørelse til Republikken Bulgarien:

Republikken Bulgarien skal have sørget for, at støttebeløbet i alle de berørte byttetransaktioner er tilbagebetalt.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte, det blev tildelt virksomheder i forbindelse med byttetransaktioner med statsejede skovarealer til gengæld for privatejede skovarealer i perioden fra den 1. januar 2007 til den 27. januar 2009, og som Republikken Bulgarien ulovligt ydede i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 2

Individuel støtte tildelt i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede byttetransaktioner udgør ikke støtte, hvis den på tidspunktet for tildelingen opfylder de betingelser, der er fastlagt i en forordning, som er vedtaget i medfør af artikel 2 i forordning (EF) nr. 994/98, som var gældende på tidspunktet for støttens tildeling.

Artikel 3

Individuel støtte tildelt i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede byttetransaktioner, som på tidspunktet for tildelingen heraf opfylder de betingelser, der er fastlagt i en forordning, som er vedtaget i medfør af artikel 1 i forordning (EF) nr. 994/98, eller enhver anden godkendt støtteordning, er forenelig med det indre marked indtil den maksimale støtteintensitet for den pågældende type støtte.

Artikel 4

1.   Republikken Bulgarien skal tilbagesøge den uforenelige støtte, der er tildelt i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede byttetransaktioner, fra støttemodtagerne.

2.   Uanset stk. 1 gælder, at den uforenelige støtte kan tilbagesøges fra støttemodtagerne ved at omgøre byttetransaktionerne i tilfælde, hvor der ikke er foretaget materielle ændringer af det pågældende henholdsvis statsejede og privatejede skovareal siden transaktionsdatoen.

3.   De beløb, der skal inddrives, tilskrives rente fra den dato, hvor de blev stillet til rådighed for modtagerne, indtil de er tilbagebetalt.

4.   Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EF) nr. 794/2004 og forordning (EF) nr. 271/2008.

5.   Republikken Bulgarien indstiller alle udestående betalinger af støtte i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede byttetransaktioner med virkning fra datoen for vedtagelsen af denne afgørelse.

Artikel 5

1.   Tilbagesøgningen af den støtte, der er ydet i henhold til den i artikel 1 omhandlede ordning, iværksættes øjeblikkeligt og effektivt.

2.   Republikken Bulgarien skal sikre, at denne afgørelse efterkommes fuldt ud inden for 12 måneder efter meddelelsen herom.

Artikel 6

1.   Senest fire måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Republikken Bulgarien Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | en liste over alle byttetransaktioner med angivelse af følgende:






  — | den administrative pris og markedsprisen på de privatejede og de statsejede skovlodder, der indgik i byttetransaktionen, oplysninger om eventuelle yderligere kompensationsbeløb betalt i hver transaktion og det deraf følgende støttebeløb |
| --- | --- | --- |

a)

en liste over alle byttetransaktioner med angivelse af følgende:

—

den administrative pris og markedsprisen på de privatejede og de statsejede skovlodder, der indgik i byttetransaktionen, oplysninger om eventuelle yderligere kompensationsbeløb betalt i hver transaktion og det deraf følgende støttebeløb

| — | navnet på den private part, dvs. støttemodtageren i byttetransaktionen, der er involveret i den enkelte transaktion, og en angivelse af, hvorvidt denne støttemodtager anses for at være en virksomhed, og årsagerne hertil |
| --- | --- |

—

navnet på den private part, dvs. støttemodtageren i byttetransaktionen, der er involveret i den enkelte transaktion, og en angivelse af, hvorvidt denne støttemodtager anses for at være en virksomhed, og årsagerne hertil

| b) | identifikation af de tilfælde, hvor tilbagesøgningen vil blive gennemført på grundlag af markedspriserne på tidspunktet for byttetransaktionerne som angivet i Republikken Bulgariens skrivelse nr. 2014/032997 |
| --- | --- |

b)

identifikation af de tilfælde, hvor tilbagesøgningen vil blive gennemført på grundlag af markedspriserne på tidspunktet for byttetransaktionerne som angivet i Republikken Bulgariens skrivelse nr. 2014/032997

| c) | identifikation af de tilfælde, hvor tilbagebetalingen vil blive gennemført ved at omgøre byttetransaktionen |
| --- | --- |

c)

identifikation af de tilfælde, hvor tilbagebetalingen vil blive gennemført ved at omgøre byttetransaktionen

| d) | identifikation af de tilfælde, hvor tilbagebetalingen vil blive gennemført på grundlag af de beløb, som bestemmes af en uafhængig sagkyndig valuar, og dokumentation for, at denne uafhængige valuar, som er udvalgt ved en udbudsprocedure og aftalt med Kommissionen, er blevet udpeget. |
| --- | --- |

d)

identifikation af de tilfælde, hvor tilbagebetalingen vil blive gennemført på grundlag af de beløb, som bestemmes af en uafhængig sagkyndig valuar, og dokumentation for, at denne uafhængige valuar, som er udvalgt ved en udbudsprocedure og aftalt med Kommissionen, er blevet udpeget.

2.   Senest otte måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Republikken Bulgarien Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | listen over støttemodtagere, der har fået tildelt støtte i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede byttetransaktioner, og det støttebeløb, som hver af dem har modtaget som resultat af disse transaktioner |
| --- | --- |

a)

listen over støttemodtagere, der har fået tildelt støtte i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede byttetransaktioner, og det støttebeløb, som hver af dem har modtaget som resultat af disse transaktioner

| b) | det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra hver støttemodtager |
| --- | --- |

b)

det samlede beløb (hovedstol og renter), der skal tilbagesøges fra hver støttemodtager

| c) | en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse |
| --- | --- |

c)

en detaljeret beskrivelse af allerede trufne og planlagte foranstaltninger med henblik på at efterkomme denne afgørelse

| d) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

d)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

3.   Inden 12 måneder efter meddelelsen af denne afgørelse fremsender Republikken Bulgarien dokumentation for, at støtten er fuldt tilbagebetalt af de berørte støttemodtagere.

4.   Republikken Bulgarien underretter løbende ved indsendelse af rapporter hver anden måned Kommissionen om resultaterne af gennemførelsen af de nationale foranstaltninger, der er iværksat til efterlevelse af denne afgørelse, indtil tilbagebetalingen af den støtte, der er tildelt i forbindelse med de i artikel 1 omhandlede byttetransaktioner, er afsluttet. Bulgarien indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Bulgarien giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.

Artikel 7

Denne afgørelse er rettet til Republikken Bulgarien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. september 2014.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 273 af 16.9.2011, s. 13.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Brev af 26. juli 2011.

3

(4)  Brev af 27. juli 2011.

4

(5)  Brev af 28. juli og 14. oktober 2011.

5

(6)  Brev af 29. juli 2011.

6

(7)  Brev af 29. juli 2011.

7

(8)  Brev af 29. juli 2011.

8

(9)  Brev af 30. juli 2011 og 15. og 22. oktober 2011.

9

(10)  Brev af 31. juli 2011.

10

(11)  Brev af 1. august 2011.

11

(12)  Brev af 1. august 2011.

12

(13)  Brev af 5. august 2011.

13

(14)  Brev af 12. august 2011.

14

(15)  Brev af 22. august 2011.

15

(16)  Brev af 12. oktober 2011.

16

(17)  Brev af 14. og 23. oktober 2011.

17

(18)  Brev af 14. oktober 2011.

18

(19)  Brev af 14. oktober 2011.

19

(20)  Brev af 16. september og 15. oktober 2011.

20

(21)  Brev af 16. september og 15. oktober 2011.

21

(22)  Brev af 16. september og 15. oktober 2011.

22

(23)  Brev af 15. oktober 2011 og 7. december 2011.

23

(24)  Brev af 17. oktober 2011. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1) har denne interesserede part på grund af frygt for potentiel skade anmodet om, at vedkommendes identitet ikke offentliggøres over for den berørte medlemsstat.

24

(25)  Aqua Estate OOD, Beta Forest EOOD, Kosta Gerov, Dimitar Terziev, Yavor Haytov, Valentina Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Babeva, Elizabet Mihaylova, Svetoslav Mihaylov, BG Land Co OOD, Mirta Engineering EOOD, Miks PS-OOD og Boil OOD.

25

(26)  Bulgariens skovlov offentliggjort i Bulgariens statstidende nr. 125 af 29. december 1997.

26

(27)  Vedtaget ved ministerrådets dekret nr. 252 af 6. november 2003, offentliggjort i Bulgariens statstidende nr. 101 af 18. november 2003 (senest ændret i Bulgariens statstidende nr. 1 af 5. januar 2007).

27

(28)  Executive Forests Agency hed tidligere State Forest Agency (SFA). Der vil blive henvist til EFA i hele denne afgørelse for konsekvensens skyld.

28

(29)  Såfremt en ejendom falder ind under mere end ét område, anvendes den højeste af koefficienterne.

29

(30)  Offentliggjort i Bulgariens statstidende nr. 1 af 2. januar 2001.

30

(31)  I perioden 1999 til 2007 var dette ministeriums ressortområde landbrug og skove. Det blev omdøbt til landbrugs- og fødevareministeriet i begyndelsen af 2008. Det er dette navn, der bruges i hele denne afgørelse for konsekvensens skyld. Skovstyrelsen, Executive Forests Agency (EFA), hørte engang under dette ministerium.

31

(32)  Offentliggjort i Bulgariens statstidende nr. 44 af 21. maj 1996 (senest ændret i Bulgariens statstidende nr. 41 af 2. juni 2009).

32

(33)  Offentliggjort i Bulgariens statstidende nr. 275 af 22. november 1950 (senest ændret i Bulgariens statstidende nr. 50 af 30. maj 2008).

33

(34)  Et ukendt antal påtænkte ændringer af anvendelsen kan være blevet blokeret af moratoriet, der blev indført i 2009.

34

(35)  EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

35

(36)  EUT C 319 af 27.12.2006, s. 1.

36

(37)  Ifølge klageren foregriber skovloddens udtagelse af statens skovfond de lokale myndigheders efterfølgende afgørelse om loddens efterfølgende anvendelse, idet de da ikke har andet valg end at vedtage en detaljeret lokalplan for skovlodden, som er ophørt med at være skovareal og beskyttet som sådan.

37

(38)  »Bulgaria: Forest Policy Note«, marts 10, 2009, s. 11, punkt 51, http://siteresources.worldbank.org/BULGARIAEXTN/Resources/305438-1224088560466/BulgariaForestPolicyNote03102009GOB.pdf.

38

(39)  Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren OOD og Elkabel AD.

39

(40)  Denne udtalelse støttedes af Foros, Mirta Engineering, Beta Forest, LM Impex, Kosta Gerov, Georgi Aleksandrov Babev og Marieta Babeva, Dimitar Terziev, Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova

40

(41)  All Seas.

41

(42)  LM Impex.

42

(43)  Denne udtalelse støttedes af Izgrev, Litex, MIKS, BOIL og Jivka Blagoeva.

43

(44)  Denne udtalelse støttedes af Kosta Gerov og Dimitar Terziev og af Georgi Aleksandrov Babev og Marieta Babeva.

44

(45)  All Seas.

45

(46)  Foros Development, Izgrev, Liteks Komers og Jivka Blagoeva.

46

(47)  Denne udtalelse støttedes af Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova, Mirta Engineering, Beta Forest, Elkabel og Jivka Blagoeva.

47

(48)  Jivka Blagoeva.

48

(49)  Izgrev og Litex Komers.

49

(50)  Kosta Gerov, Georgi Aleksandrov Babev og Marieta Babeva og Dimitar Terziev (og deres advokat Shankova på deres vegne).

50

(51)  LM Impex, Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova, Mirta Engineering, Beta Forest og Foros Development.

51

(52)  Elkabel. Som svar på Kommissionens tvivl bestilte Elkabel en ny sagkyndig vurdering hos en uafhængig valuar, som viste, at den samlede administrative pris for alle lodder, som Elkabel havde byttet, var højere end deres markedspris, om end markedsprisen for enkelte af de berørte lodder var højere end den administrative pris, der var beregnet efter regulativet om basispriser. Det blev endvidere forklaret i vurderingen, at den samlede administrative pris på statsejede lodder, som blev byttet, også var højere end deres markedsværdi. Valuaren konkluderede således, at anvendelsen af administrative priser ikke førte til, at Elkabel fik en uberettiget fordel.

52

(53)  Izgrev, Litex Komers, Kosta Gerov, Dimitar Terziev, Georgi Aleksandrov Babev og Marieta Babeva, MIKS og BOIL. For Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova var værdien af den byttede privatejede jord angiveligt højere (BGN 83 322,66) end værdien af den statsejede jord (BGN 67 125,00).

53

(54)  Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova, Mirta Engineering og Beta Forest (vedrørende Novo Oriahovo-regionen), Foros Development (vedrørende Burgas kommune) og MIKS og BOIL (vedrørende Nessebar-regionen).

54

(55)  MIKS, BOIL, Foros Development, Mirta Engineering og Beta Forest

55

(56)  Izgrev, Jivka Blagoeva, MIKS, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova.

56

(57)  Litex Komers.

57

(58)  BOIL og Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova.

58

(59)  Kosta Gerov, Dimitar Terziev og Georgi Aleksandrov Babev og Marieta Babeva.

59

(60)  LM Impex.

60

(61)  All Seas.

61

(62)  Izgrev, Jivka Blagoeva, Litex Komers, MIKS, Foros Development, Mirta Engineering og Beta Forest.

62

(63)  Izgrev, Litex Komers, MIKS, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, Svetoslav Mihailov og Elizabet Mihailova og LM Impex.

63

(64)  LM Impex.

64

(65)  Kosta Gerov, Georgi Aleksandrov Babev og Marieta Babeva og Dimitar Terziev

65

(66)  Simeon Stoev.

66

(67)  Myndighederne anfører, at der i den omhandlede periode fandt 567 private skovhandler sted.

67

(68)  Siden blev bytte af statsejet jord i henhold til de gamle regler og procedurer forbudt ved lov i januar 2009, og byttetransaktionerne indstillet.

68

(69)  De bulgarske myndigheder gør opmærksom på dokumentationen for, at den administrative byttepris i 105 byttetransaktioner var højere end den markedspris, der blev opnået i private parters armslængdetransaktioner, mens den kun i 13 tilfælde var lavere.

69

(70)  SG nr. 108/2006.

70

(71)  Bekendtgørelse nr. RD 49-269/17.7.2007.

71

(72)  Afgørelse nr. 602/16.9.2008.

72

(73)  Disse oplysninger blev fremsendt på ny af Bulgarien i form af regneark til Kommissionen pr. e-mail af 21. januar 2014 (2014/032997).

73

(74)  Skrivelsens referencenr. 2013/115208.

74

(75)  Forenede sager C-180/98-C-184/98, Pavlov m.fl., Sml. 2000 I, s. 6451, præmis 74.

75

(76)  Sag 118/85, Kommissionen mod Italien, Sml. 1987, s. 2599, præmis 7, sag C-35/96, Kommissionen mod Italien, Sml. 1998 I, s. 3851, præmis 36, forenede sager C-180/98-C-184/98, Pavlov m.fl., Sml. 2000 I, s. 6451, præmis 75.

76

(77)  Sag C-379/98, Preussen Elektra, Sml. 2001 I, s. 2099.

77

(78)  Se tilsvarende sag T 475/04, Bouygues SA mod Kommissionen, Sml. 2007 II, s. 2097, præmis 108-111 og 123 stadfæstet i sag C 431/07 P, Bouygues og Bouygues Telecom mod Kommissionen, Sml. 2009 I, s. 2665, præmis 94-98 og 125.

78

(79)  Sag C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG mod BVVG Bodenverwertungs- und -verwatungs GmbH, Sml. 2010 I, s. 13083, præmis 34, og sag C-290/07 P, Kommissionen mod Scott, Sml. 2010 I, s. –7763, præmis 68, sag T-244/08, Konsum Nord ekonomisk förening mod Kommissionen, Sml. 2011 II, s. 444, præmis 61.

79

(80)  Sag T-288/97, Friuli-Venezia Giulia, Sml. 2001 II, s. 1169, præmis 41.

80

(81)  Dette er bl.a. tilfældet med All Seas Property 2, Aqua Estate, Beta Forest, BG Land Co, Ecobalkani, MIKS og BOIL.

81

(82)  Dette er bl.a. tilfældet med Izgrev, Liteks Comers, LM Impex og VNG Confort.

82

(83)  Førnævnte sag C-239/09, Seydaland, præmis 35. Se også Kommissionens afgørelse af 19. december 2012 i sag SA.33167 om forslag til en alternativ metode til værdiansættelse af landbrugs- og skovarealer i Tyskland, som sælges af det offentlige organ BVVG (EUT C 43 af 15.2.2013, s. 7).

83

(84)  Se tilsvarende afsnit II, punkt 2 b), i Meddelelse fra Kommissionen om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger (EFT C 209 af 10.7.1997, s. 3).

84

(85)  Brev af 19. november 2013, skrivelsens referencenr. 2013/115208.

85

(86)  Dette spørgsmål er sammen med de bulgarske argumenter nærmere beskrevet i afsnit 5.4.

86

(87)  Under- eller overvurdering i sammenligning med den markedspris, som de bulgarske myndigheder oplyste om den pågældende lod.

87

(88)  Førnævnte sag C-239/09, Seydaland, præmis 54.

88

(89)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1407/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte (EUT L 352 af 24.12.2013 s. 1). De minimis-forordningen blev vedtaget af Kommissionen i medfør af artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 944/98 (EFT L 142 af 14.5.1998, s. 1), som ændret ved forordning (EU) nr. 733/2013 (EUT L 204 af 31.7.2013, s. 11).

89

(90)  På basis af Kommissionens foreløbige beregninger ved brug af de kvantitative data fra de bulgarske myndigheder ser det ud til, at der ud af de 104 tilfælde, hvor en privat part fik en fordel ud af en byttetransaktion, kun var 45 tilfælde, hvor denne fordel oversteg de minimis-grænsen. Men disse beregninger udelukker ikke de tilfælde, hvor støttemodtageren i byttetransaktionerne ikke var en virksomhed (hvilket ville reducere antal byttetransaktioner, der udgør støtte), og de tager heller ikke højde for de tilfælde, hvor den samme støttemodtager var part i flere byttetransaktioner, hvorved den samlede fordel oversteg 200 000 EUR (hvilket øger antal byttetransaktioner, der udgør støtte). De bulgarske myndigheder bør udføre mere præcise beregninger i forbindelse med tilbagesøgningen.

90

(91)  Sag T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE mod Kommissionen, Sml. 2007 II, s. 2911, præmis 34.

91

(92)  Ifølge punkt 175 g) i skovbrugsrammebestemmelserne defineres støtteberettigede omkostninger således: »Udgifterne til køb af skovarealer, der benyttes eller skal benyttes som naturbeskyttelsesområder. De pågældende skovarealer skal være fuldt og permanent sikret til naturbeskyttelsesformål ved en lov- eller kontraktforpligtelse.« Resten af kategorierne af støtteberettigede omkostninger i punkt 175 i skovbrugsrammebestemmelserne er ikke relevante i det foreliggende tilfælde.

92

(93)  For statsejede skovarealer var forskellen mellem markedspriser og administrative priser på mellem - 6 130,00 % og + 74,98 % Det skal dog bemærkes, at de administrative priser for sådanne lodder kun var højere end deres markedspris i to ud af 23 tilfælde.

93

(94)  Sag C-277/00, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 11695, præmis 74-76.

94

(95)  Førnævnte sag C-209/00, Tyskland mod Kommissionen, præmis 57-58.

95

(96)  Sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1433, præmis 57, sag C-277/00, Tyskland mod Kommissionen (»SMI«), Sml. 2004 I, s. 3925, præmis 75.

96

(97)  Sag C-310/99, Italien mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 2289, præmis 91.

97

(98)  Sag C-480/98, Spanien mod Kommissionen, Sml. 2000 I, s. 8717, præmis 25, og forenede sager C-67/85, C-68/85 og C-70/85, Kwekerij van der Kooy BV m.fl. mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 219.

98

(99)  Disse oplysninger blev fremsendt af Bulgarien i form af regneark til Kommissionen pr. e-mail af 21. januar 2014 (herefter benævnt skrivelse nr. 2014/032997).

99

(100)  Dvs. i) markedsprisen for den pågældende skovlod og ii) den administrative pris for den pågældende skovlod som fastslået ved anvendelse af regulativet om basispriser og reelt brugt til byttetransaktionen, nemlig beløbene i skrivelse nr. 2014/032997.

100

(101)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

101

(102)  Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1).

102

(103)  Meddelelse fra Kommissionen — Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte (EUT C 272 af 15.11.2007, s. 4).

103

---

Berigtigelser

| 25.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 80/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 80/128

---

Berigtigelse til associeringsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 261 af 30. august 2014
  )

Side 145 læses således:

»Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

Image

For the European Union

Pour l’Union européenne

Za Europsku uniju

Per l’Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen«

---