# Euroopa Liidu L 79/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 79 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide25. märts 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 79

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide25. märts 2015

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/496, 17. märts 2015, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83 osas, mis käsitleb institutsioonide ajalooarhiivide üleandmist Firenzes asuvale Euroopa Ülikool-Instituudile | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/496, 17. märts 2015, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83 osas, mis käsitleb institutsioonide ajalooarhiivide üleandmist Firenzes asuvale Euroopa Ülikool-Instituudile

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/497, 20. märts 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/498, 24. märts 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise menetlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/499, 24. märts 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutuse poolt lisaomavahendite kirjete kasutamisele heakskiidu andmiseks kasutatavate menetlustega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/500, 24. märts 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kattuvuse kohandamise kohaldamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise puhul järgitavate menetlustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/501, 24. märts 2015, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/502, 24. märts 2015, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise kasutamise lubamist lüpsilehmade söödalisandina (loa hoidja Micro Bio-System Ltd) (
  1
  ) | 57 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/503, 24. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 60 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/497, 20. märts 2015, millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/498, 24. märts 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise menetlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/499, 24. märts 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutuse poolt lisaomavahendite kirjete kasutamisele heakskiidu andmiseks kasutatavate menetlustega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/500, 24. märts 2015, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kattuvuse kohandamise kohaldamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise puhul järgitavate menetlustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/501, 24. märts 2015, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/502, 24. märts 2015, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise kasutamise lubamist lüpsilehmade söödalisandina (loa hoidja Micro Bio-System Ltd) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

57

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/503, 24. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/496,

17. märts 2015,

millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83 osas, mis käsitleb institutsioonide ajalooarhiivide üleandmist Firenzes asuvale Euroopa Ülikool-Instituudile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 1. veebruari 1983. aasta määrusele (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist, (1) säilitatakse liidu ajalooarhiivid ja tehakse need võimaluse korral avalikkusele kättesaadavaks pärast 30 aasta möödumist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 1. veebruari 1983. aasta määrusele (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist, (1) säilitatakse liidu ajalooarhiivid ja tehakse need võimaluse korral avalikkusele kättesaadavaks pärast 30 aasta möödumist.

| (2) | Kohustus asutada ajalooarhiiv ja teha see võimaluse korral avalikkusele kättesaadavaks kehtib kõigi määruses (EMÜ, Euratom) nr 354/83 osutatud institutsioonide („institutsioonid”) suhtes nimetatud määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Kohustus asutada ajalooarhiiv ja teha see võimaluse korral avalikkusele kättesaadavaks kehtib kõigi määruses (EMÜ, Euratom) nr 354/83 osutatud institutsioonide („institutsioonid”) suhtes nimetatud määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | Määruses (EMÜ, Euratom) nr 354/83 on nähakse ette, et iga institutsioon võib hoida oma ajalooarhiivi tema jaoks kõige sobivamas kohas. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EMÜ, Euratom) nr 354/83 on nähakse ette, et iga institutsioon võib hoida oma ajalooarhiivi tema jaoks kõige sobivamas kohas.

| (4) | 1984. aastal otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et annavad oma ajalooarhiivid säilitamiseks Firenzes asuvale Euroopa Ülikool-Instituudile (EUI), kus need tehakse avalikkusele kättesaadavaks. Selleks kirjutati 17. detsembril 1984 alla Euroopa ühenduste (keda esindas komisjon) ja EUI vaheline leping („üleandmisleping”). |
| --- | --- |

(4)

1984. aastal otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et annavad oma ajalooarhiivid säilitamiseks Firenzes asuvale Euroopa Ülikool-Instituudile (EUI), kus need tehakse avalikkusele kättesaadavaks. Selleks kirjutati 17. detsembril 1984 alla Euroopa ühenduste (keda esindas komisjon) ja EUI vaheline leping („üleandmisleping”).

| (5) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Kontrollikoda on otsustanud ühineda üleandmislepinguga. Euroopa Investeerimispank annab oma ajalooarhiivid EUI-le üle vastavalt EUI-ga 1. juulil 2005 allakirjastatud eraldi kokkuleppele ja panga halduskomitee poolt 7. oktoobril 2005 vastu võetud ajalooarhiivide eeskirjadele (2). |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Kontrollikoda on otsustanud ühineda üleandmislepinguga. Euroopa Investeerimispank annab oma ajalooarhiivid EUI-le üle vastavalt EUI-ga 1. juulil 2005 allakirjastatud eraldi kokkuleppele ja panga halduskomitee poolt 7. oktoobril 2005 vastu võetud ajalooarhiivide eeskirjadele (2).

| (6) | Itaalia valitsus on andnud alaliselt ja tasuta EUI käsutusse sobivad ruumid, et tagada üleantud arhiivide säilitamine ja kaitsmine vastavalt tunnustatud rahvusvahelistele standarditele ning luua võimalus neid kohapeal kasutada. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia valitsus on andnud alaliselt ja tasuta EUI käsutusse sobivad ruumid, et tagada üleantud arhiivide säilitamine ja kaitsmine vastavalt tunnustatud rahvusvahelistele standarditele ning luua võimalus neid kohapeal kasutada.

| (7) | Institutsioonide ajalooarhiivid antakse EUI-le üle selleks, et võimaldada arhiividele juurdepääsu ühes kohas, lihtsustada nende kasutamist ning soodustada Euroopa integratsiooni ja Euroopa institutsioonide ajaloo uurimist. EUI on tunnustatud akadeemiline teadus- ja õppekeskus, kus peatähelepanu pööratakse Euroopale ja Euroopa integratsioonile. Tal on peaaegu 30 aasta pikkune liidu ajalooarhiivide haldamise kogemus, tal on kaasaegsed, spetsiaalselt nende arhiivide säilitamiseks ja uurimiseks ettenähtud hoidlad ja teadustööks ettenähtud ruumid ning tal on institutsioonide arhiivikeskusena rahvusvaheline maine. |
| --- | --- |

(7)

Institutsioonide ajalooarhiivid antakse EUI-le üle selleks, et võimaldada arhiividele juurdepääsu ühes kohas, lihtsustada nende kasutamist ning soodustada Euroopa integratsiooni ja Euroopa institutsioonide ajaloo uurimist. EUI on tunnustatud akadeemiline teadus- ja õppekeskus, kus peatähelepanu pööratakse Euroopale ja Euroopa integratsioonile. Tal on peaaegu 30 aasta pikkune liidu ajalooarhiivide haldamise kogemus, tal on kaasaegsed, spetsiaalselt nende arhiivide säilitamiseks ja uurimiseks ettenähtud hoidlad ja teadustööks ettenähtud ruumid ning tal on institutsioonide arhiivikeskusena rahvusvaheline maine.

| (8) | Institutsioonide ajalooarhiivide jätkuv üleandmine EUI-le tuleks inkorporeerida liidu õigusaktidesse, et kajastada EUI kui institutsioonide partneri rolli ajalooarhiivide haldajana. |
| --- | --- |

(8)

Institutsioonide ajalooarhiivide jätkuv üleandmine EUI-le tuleks inkorporeerida liidu õigusaktidesse, et kajastada EUI kui institutsioonide partneri rolli ajalooarhiivide haldajana.

| (9) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõigi institutsioonide suhtes ning see ei tohiks mõjutada nende kohustust teha oma ajalooarhiiv avalikkusele kättesaadavaks ega institutsioonide omandiõigust oma ajalooarhiivile.. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõigi institutsioonide suhtes ning see ei tohiks mõjutada nende kohustust teha oma ajalooarhiiv avalikkusele kättesaadavaks ega institutsioonide omandiõigust oma ajalooarhiivile..

| (10) | Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Keskpanga tegevuse spetsiifiline laad õigustab nende suhtes erandi tegemist jättes nende suhtes kohaldamata käesolevas määruses sätestatud kohustuse anda oma ajaloolised arhiivid üle EUI-le. Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Keskpank võivad oma ajalooarhiivi EUI-le üle anda vabatahtlikult. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Keskpanga tegevuse spetsiifiline laad õigustab nende suhtes erandi tegemist jättes nende suhtes kohaldamata käesolevas määruses sätestatud kohustuse anda oma ajaloolised arhiivid üle EUI-le. Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Keskpank võivad oma ajalooarhiivi EUI-le üle anda vabatahtlikult.

| (11) | Institutsioonid ja EUI peaksid võimalusel tegema ajalooarhiivid avalikkusele kättesaadavaks digiteeritud või digitaalsel kujul, et lihtsustada nende kasutamist internetis. |
| --- | --- |

(11)

Institutsioonid ja EUI peaksid võimalusel tegema ajalooarhiivid avalikkusele kättesaadavaks digiteeritud või digitaalsel kujul, et lihtsustada nende kasutamist internetis.

| (12) | EUI-sse üleantud liidu ajalooarhiivides sisalduvaid isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3). |
| --- | --- |

(12)

EUI-sse üleantud liidu ajalooarhiivides sisalduvaid isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3).

| (13) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 konsulteeris komisjon käesoleva määruseni viinud seadusandliku akti eelnõu osas Euroopa andmekaitseinspektoriga, kes esitas selle kohta oma arvamuse 10. oktoobril 2012 (4). |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 konsulteeris komisjon käesoleva määruseni viinud seadusandliku akti eelnõu osas Euroopa andmekaitseinspektoriga, kes esitas selle kohta oma arvamuse 10. oktoobril 2012 (4).

| (14) | EUI-s olevate ajalooarhiivide haldamist, sh nende üleandmist, neile juurdepääsu ja nende kasutamist käsitlevad üksikasjalikud sätted ning institutsioonide ja EUI vastastikuline roll ja vastastikulised kohustused tuleks kindlaks määrata partnerluse raamlepingus. |
| --- | --- |

(14)

EUI-s olevate ajalooarhiivide haldamist, sh nende üleandmist, neile juurdepääsu ja nende kasutamist käsitlevad üksikasjalikud sätted ning institutsioonide ja EUI vastastikuline roll ja vastastikulised kohustused tuleks kindlaks määrata partnerluse raamlepingus.

| (15) | Liidu ajalooarhiivide halduskulusid, mis EUI-l tekkivad, tuleks rahastada liidu üldeelarvest ning neid peaksid kandma kõik üleandvad institutsioonid. |
| --- | --- |

(15)

Liidu ajalooarhiivide halduskulusid, mis EUI-l tekkivad, tuleks rahastada liidu üldeelarvest ning neid peaksid kandma kõik üleandvad institutsioonid.

| (16) | Määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(16)

Määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ, Euratom) nr 354/83 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kõik institutsioonid, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Keskpank, annavad Euroopa Ülikool-Instituudile (EUI) Firenzes üle oma ajalooarhiivi kuuluvad dokumendid, mille nad on teinud avalikkusele kättesaadavaks kooskõlas käesoleva määrusega. Üleandmine toimub vastavalt lisale.
  Olenemata esimesest lõigust, võivad üleandvad institutsioonid jätta õiguslikel ja halduslikel põhjustel EUI-le üle andmata teatavaid originaaldokumente. Sel juhul annavad nad üle nende dokumentide mikrovormid või digitaalse koopia.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kõik institutsioonid, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Keskpank, annavad Euroopa Ülikool-Instituudile (EUI) Firenzes üle oma ajalooarhiivi kuuluvad dokumendid, mille nad on teinud avalikkusele kättesaadavaks kooskõlas käesoleva määrusega. Üleandmine toimub vastavalt lisale.

Olenemata esimesest lõigust, võivad üleandvad institutsioonid jätta õiguslikel ja halduslikel põhjustel EUI-le üle andmata teatavaid originaaldokumente. Sel juhul annavad nad üle nende dokumentide mikrovormid või digitaalse koopia.”

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Keskpank võivad oma ajalooarhiivi EUI-le üle anda vabatahtlikult.
  4.   Arhiivid jäävad neid üleandnud institutsiooni omandisse ning samuti jääb institutsioonile ainuvastutus EUI-le üle antud või talle muul moel kättesaadavaks tehtud dokumentide ja toimikute koosseisu eest.
  5.   Institutsioonide ajalooarhiivide üleandmine EUI-le ei mõjuta arhiivide suhtes kehtivat kaitset, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artiklis 2.
  6.   EUI tagab talle üleantud arhiivide säilitamise ja kaitse. Säilitamine ja kaitse peavad vastama arhiivide füüsilise kaitse tunnustatud rahvusvahelistele standarditele ning vähemalt sellistele tehnilistele ja turvanõuetele, mis vastavad Itaalia avalike arhiivide säilitamise ja haldamise nõuetele. Selleks säilitatakse üleantud dokumente eriotstarbelises hoidlas.
  7.   EUI kannab ainuvastutust personali eest, kelle ülesandeks on EUI-le üleantud liidu ajalooarhiivide haldamine. EUI tagab, et ajalooarhiivide haldamiseks määratud personalil on olemas vajalik kutsekvalifikatsioon kõnealuses valdkonnas töötamiseks.
  8.   Igal üleandval institutsioonil on õigus saada teavet oma arhiivi EUI-poolse haldamise kohta ning üleantud arhiivi kontrollida.
  9.   EUI teeb vastavalt lõigetele 1 ja 3 vastu võetud ajalooarhiivid avalikkusele kättesaadavaks. Institutsioonid võivad avalikkusele kättesaadavaks teha ka oma ajalooarhiivi koopia.
  10.   Liidu ajalooarhiivide haldamisega seotud kulusid rahastatakse kõikide üleandvate institutsioonide poolt asjaomasele eelarvereale tehtavate maksetega eelarvepädeva institutsiooni poolt kättesaadavaks tehtud iga-aastaste assigneeringute piires kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (5). Kõnealused rahalised maksed ei hõlma arhiivide paigutamiseks ja personali majutamiseks ettenähtud hoonete ja hoidlate hankimise ning nende kohandamisega seotud kulusid.
  Esimeses lõigus nimetatud maksete suurus on proportsionaalne üleandvate institutsioonide asjaomaste ametikohtade loeteluga. Osamaksed arvutatakse ümber, kui EUI-le annavad oma ajalooarhiive üle täiendavad institutsioonid või vähemalt iga viie aasta tagant.
  11.   EUI tegutseb töötlejana vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 2, täites üleandva institutsiooni juhiseid. EUI töötleb institutsioonide ajalooarhiivides olevaid isikuandmeid kooskõlas kõnealuses määruses kehtestatud tagatistega.
  12.   Euroopa andmekaitseinspektoril on jätkuvalt järelevalvepädevus institutsioonide üle seoses EUI-le üleantud ajalooarhiivides sisalduvate isikuandmete töötlemisega. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Keskpank võivad oma ajalooarhiivi EUI-le üle anda vabatahtlikult.

4.   Arhiivid jäävad neid üleandnud institutsiooni omandisse ning samuti jääb institutsioonile ainuvastutus EUI-le üle antud või talle muul moel kättesaadavaks tehtud dokumentide ja toimikute koosseisu eest.

5.   Institutsioonide ajalooarhiivide üleandmine EUI-le ei mõjuta arhiivide suhtes kehtivat kaitset, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artiklis 2.

6.   EUI tagab talle üleantud arhiivide säilitamise ja kaitse. Säilitamine ja kaitse peavad vastama arhiivide füüsilise kaitse tunnustatud rahvusvahelistele standarditele ning vähemalt sellistele tehnilistele ja turvanõuetele, mis vastavad Itaalia avalike arhiivide säilitamise ja haldamise nõuetele. Selleks säilitatakse üleantud dokumente eriotstarbelises hoidlas.

7.   EUI kannab ainuvastutust personali eest, kelle ülesandeks on EUI-le üleantud liidu ajalooarhiivide haldamine. EUI tagab, et ajalooarhiivide haldamiseks määratud personalil on olemas vajalik kutsekvalifikatsioon kõnealuses valdkonnas töötamiseks.

8.   Igal üleandval institutsioonil on õigus saada teavet oma arhiivi EUI-poolse haldamise kohta ning üleantud arhiivi kontrollida.

9.   EUI teeb vastavalt lõigetele 1 ja 3 vastu võetud ajalooarhiivid avalikkusele kättesaadavaks. Institutsioonid võivad avalikkusele kättesaadavaks teha ka oma ajalooarhiivi koopia.

10.   Liidu ajalooarhiivide haldamisega seotud kulusid rahastatakse kõikide üleandvate institutsioonide poolt asjaomasele eelarvereale tehtavate maksetega eelarvepädeva institutsiooni poolt kättesaadavaks tehtud iga-aastaste assigneeringute piires kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (5). Kõnealused rahalised maksed ei hõlma arhiivide paigutamiseks ja personali majutamiseks ettenähtud hoonete ja hoidlate hankimise ning nende kohandamisega seotud kulusid.

Esimeses lõigus nimetatud maksete suurus on proportsionaalne üleandvate institutsioonide asjaomaste ametikohtade loeteluga. Osamaksed arvutatakse ümber, kui EUI-le annavad oma ajalooarhiive üle täiendavad institutsioonid või vähemalt iga viie aasta tagant.

11.   EUI tegutseb töötlejana vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 2, täites üleandva institutsiooni juhiseid. EUI töötleb institutsioonide ajalooarhiivides olevaid isikuandmeid kooskõlas kõnealuses määruses kehtestatud tagatistega.

12.   Euroopa andmekaitseinspektoril on jätkuvalt järelevalvepädevus institutsioonide üle seoses EUI-le üleantud ajalooarhiivides sisalduvate isikuandmete töötlemisega.

| 2) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Iga institutsioon võtab käesoleva määruse rakendamiseks vastu sise-eeskirjad. Nende hulka kuuluvad ajalooarhiivide säilitamise ja avalikkusele kättesaadavaks tegemise ning nendes sisalduvate isikuandmete kaitse eeskirjad. Võimaluse korral teevad institutsioonid oma arhiivid avalikkusele kättesaadavaks elektrooniliselt, sh digiteeritud ja juba algselt digitaalkujul olevad arhiivid, ning lihtsustavad nende kasutamist internetis. Samuti säilitavad nad erivajadusi rahuldaval kujul olemasolevaid dokumente (pimedate kiri, suur kiri või salvestised).”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Iga institutsioon võtab käesoleva määruse rakendamiseks vastu sise-eeskirjad. Nende hulka kuuluvad ajalooarhiivide säilitamise ja avalikkusele kättesaadavaks tegemise ning nendes sisalduvate isikuandmete kaitse eeskirjad. Võimaluse korral teevad institutsioonid oma arhiivid avalikkusele kättesaadavaks elektrooniliselt, sh digiteeritud ja juba algselt digitaalkujul olevad arhiivid, ning lihtsustavad nende kasutamist internetis. Samuti säilitavad nad erivajadusi rahuldaval kujul olemasolevaid dokumente (pimedate kiri, suur kiri või salvestised).”

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Komisjon sõlmib üleandvate institutsioonide nimel EUI-ga partnerluse raamlepingu. Kõnealune partnerluse raamleping hõlmab institutsioonide ja EUI vastastikulist rolli ja vastastikulisi kohustusi ning samuti EUI-s olevate ajalooarhiivide haldamist, sh nende üleandmist, neile juurdepääsu ja nende kasutamist käsitlevaid üksikasjalikke sätteid.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjon sõlmib üleandvate institutsioonide nimel EUI-ga partnerluse raamlepingu. Kõnealune partnerluse raamleping hõlmab institutsioonide ja EUI vastastikulist rolli ja vastastikulisi kohustusi ning samuti EUI-s olevate ajalooarhiivide haldamist, sh nende üleandmist, neile juurdepääsu ja nende kasutamist käsitlevaid üksikasjalikke sätteid.”

| 3) | Lisas olev tekst lisatakse määrusele (EMÜ, Euratom) nr 354/83 lisana. |
| --- | --- |

3)

Lisas olev tekst lisatakse määrusele (EMÜ, Euratom) nr 354/83 lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  EÜT L 43, 15.2.1983, lk 1.

1

(2)  ELT C 289, 22.11.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

(4)  ELT C 28, 30.1.2013, lk 9.

4

(5)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.”

5

---

LISA

„LISA

INSTITUTSIOONIDE AJALOOARHIIVIDE FIRENZES ASUVALE EUROOPA ÜLIKOOL-INSTITUUDILE ÜLEANDMISE KORD

| 1. | Mittedigitaalse arhiivi puhul antakse EUI-le alatiseks säilitamiseks üle originaaldokumendid ning nende mikrovormid ja/või digitaalne koopia.
  Digitaalarhiivi puhul võimaldatakse EUI-le pidev juurdepääs dokumentidele, et ta saaks täita oma kohustust teha ajalooarhiivid avalikkusele ühes kohas kättesaadavaks ja soodustada nende kasutamist. Digitaalarhiivi alalise säilitamise eest vastutab üleandev asutus. |
| --- | --- |

1.

Mittedigitaalse arhiivi puhul antakse EUI-le alatiseks säilitamiseks üle originaaldokumendid ning nende mikrovormid ja/või digitaalne koopia.

Digitaalarhiivi puhul võimaldatakse EUI-le pidev juurdepääs dokumentidele, et ta saaks täita oma kohustust teha ajalooarhiivid avalikkusele ühes kohas kättesaadavaks ja soodustada nende kasutamist. Digitaalarhiivi alalise säilitamise eest vastutab üleandev asutus.

| 2. | Üleandmine toimub osadena igal aastal ning võimalust mööda vastavalt institutsioonide tavapärasele arhiivikorrastamise korrale. |
| --- | --- |

2.

Üleandmine toimub osadena igal aastal ning võimalust mööda vastavalt institutsioonide tavapärasele arhiivikorrastamise korrale.

| 3. | EUI ei muuda arhiivisisest liigitust, mille on loonud üleandev institutsioon, ei kõrvalda ega muuda dokumente ega toimikuid. |
| --- | --- |

3.

EUI ei muuda arhiivisisest liigitust, mille on loonud üleandev institutsioon, ei kõrvalda ega muuda dokumente ega toimikuid.

| 4. | Institutsiooni taotlusel tagastab EUI üleandvale institutsioonile mis tahes tema üleantud originaaldokumendid ja -toimikud. Institutsioonid tagastavad originaaldokumendid EUI-le niipea, kui nad neid enam ei vaja. |
| --- | --- |

4.

Institutsiooni taotlusel tagastab EUI üleandvale institutsioonile mis tahes tema üleantud originaaldokumendid ja -toimikud. Institutsioonid tagastavad originaaldokumendid EUI-le niipea, kui nad neid enam ei vaja.

| 5. | EUI teavitab üleandvat institutsiooni viivitamata asjaoludest, mis võivad ohustada nende poolt üleantud arhiivi puutumatust.” |
| --- | --- |

5.

EUI teavitab üleandvat institutsiooni viivitamata asjaoludest, mis võivad ohustada nende poolt üleantud arhiivi puutumatust.”

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/497,

20. märts 2015,

millega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railiste püük IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. märts 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 03/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | SRX/2AC4-C |
| Liik | Railised (Rajiformes) |
| Piirkond | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed |
| Kuupäev | 6.3.2015 |

Nr

03/TQ104

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

SRX/2AC4-C

Liik

Railised (Rajiformes)

Piirkond

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

Kuupäev

6.3.2015

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/498,

24. märts 2015,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise menetlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 111 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise taotluste koostamisel tuginema mõistlikkusele ja realistlikkusele ning esitama neis kõik järelevalveasutuste hinnanguks vajalikud asjakohased faktid. See peaks hõlmama hinnangut kasutatavate andmete täielikkuse, täpsuse ja asjakohasuse kriteeriumide täitmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise taotluste koostamisel tuginema mõistlikkusele ja realistlikkusele ning esitama neis kõik järelevalveasutuste hinnanguks vajalikud asjakohased faktid. See peaks hõlmama hinnangut kasutatavate andmete täielikkuse, täpsuse ja asjakohasuse kriteeriumide täitmise kohta.

| (2) | Järelevalveasutuste otsuste ühtsuse tagamiseks tuleks täpsustada teave, mille kindlustus- või edasikindlustusandja peab oma taotlusele lisama. |
| --- | --- |

(2)

Järelevalveasutuste otsuste ühtsuse tagamiseks tuleks täpsustada teave, mille kindlustus- või edasikindlustusandja peab oma taotlusele lisama.

| (3) | Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis. |
| --- | --- |

(3)

Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis.

| (4) | Tuleks kehtestada eeskirjad, mis võimaldavad järelevalveasutustel kehtestada asjakohaseid menetlusi. Tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad taotluste järelevalveasutuste-poolse hindamise ja heakskiitmise kohta. Hindamisprotsessi juhtimiseks peaksid eeskirjad olema kohandatud vastavalt taotluste keerukusele. Kui see on keerukuse seisukohast proportsionaalne, võib hindamisprotsess kesta alla kuue kuu. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks kehtestada eeskirjad, mis võimaldavad järelevalveasutustel kehtestada asjakohaseid menetlusi. Tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad taotluste järelevalveasutuste-poolse hindamise ja heakskiitmise kohta. Hindamisprotsessi juhtimiseks peaksid eeskirjad olema kohandatud vastavalt taotluste keerukusele. Kui see on keerukuse seisukohast proportsionaalne, võib hindamisprotsess kesta alla kuue kuu.

| (5) | Otsus taotleda kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamist ei peaks olema ajendatud üksnes kapitalinõude vähendamisest. Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine ei tohiks siiski takistada kindlustus- või edasikindlustusandjal standardparameetrite juurde tagasi pöördumist, kui kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrid ei kajasta enam tema riskiprofiili. Sellisel juhul peaks kindlustus- või edasikindlustusandja teavitama järelevalveasutust põhjustest, miks kõnealused parameetrid ei ole enam asjakohased. |
| --- | --- |

(5)

Otsus taotleda kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamist ei peaks olema ajendatud üksnes kapitalinõude vähendamisest. Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine ei tohiks siiski takistada kindlustus- või edasikindlustusandjal standardparameetrite juurde tagasi pöördumist, kui kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrid ei kajasta enam tema riskiprofiili. Sellisel juhul peaks kindlustus- või edasikindlustusandja teavitama järelevalveasutust põhjustest, miks kõnealused parameetrid ei ole enam asjakohased.

| (6) | Heakskiitmisprotsessiga on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutustele ning pärast taotluse heaks kiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel. |
| --- | --- |

(6)

Heakskiitmisprotsessiga on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutustele ning pärast taotluse heaks kiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel.

| (7) | Heakskiitmisprotsessi raames peaksid järelevalveasutused muu hulgas hindama andmeid, mida kasutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks, ning kontrollima, kas need andmed vastavad andmekvaliteedi kriteeriumitele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) artiklis 219. Kõnealuse määruse artikli 219 kohase andmete täielikkuse nõude täitmiseks peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kasutama kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite väärtuseid, mis on saadud heakskiidetud meetodi kasutamisel värskeimate asjakohaste andmetega. |
| --- | --- |

(7)

Heakskiitmisprotsessi raames peaksid järelevalveasutused muu hulgas hindama andmeid, mida kasutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks, ning kontrollima, kas need andmed vastavad andmekvaliteedi kriteeriumitele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) artiklis 219. Kõnealuse määruse artikli 219 kohase andmete täielikkuse nõude täitmiseks peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kasutama kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite väärtuseid, mis on saadud heakskiidetud meetodi kasutamisel värskeimate asjakohaste andmetega.

| (8) | Kindlustus- ja edasikindlustusandjad võivad kindlustusriski moodulites asendada kindlustus- või edasikindlustusandja parameetritega ainult ühe osa standardparameetritest. See tähendab, et osad kõnealuste parameetrite arvutamiseks kasutatavad sisendandmed on sarnased või identsed tehniliste eraldiste arvutamiseks kasutatavate sisendandmetega. |
| --- | --- |

(8)

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad võivad kindlustusriski moodulites asendada kindlustus- või edasikindlustusandja parameetritega ainult ühe osa standardparameetritest. See tähendab, et osad kõnealuste parameetrite arvutamiseks kasutatavad sisendandmed on sarnased või identsed tehniliste eraldiste arvutamiseks kasutatavate sisendandmetega.

| (9) | Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel. |
| --- | --- |

(9)

Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel.

| (10) | Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

| (11) | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (3) artiklile 37. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (3) artiklile 37.

| (12) | Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(12)

Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise heakskiitmise taotlemine

1.   Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab heakskiidu saamiseks sellele, et ta asendab ühe osa standardvalemi parameetritest, et kasutada kindlustus- või edasikindlustusandja parameetreid, kirjaliku taotluse järelevalveasutusele.

2.   Taotlus esitatakse ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus asub kindlustus- või edasikindlustusandja peakontor, või järelevalveasutusega kokku lepitud keeles.

3.   Kindlustus- või edasikindlustusandja taotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | dokumentaalsed tõendid kindlustus- või edasikindlustusandja sisemise otsustamisprotsessi kohta seoses taotlusega; |
| --- | --- |

a)

dokumentaalsed tõendid kindlustus- või edasikindlustusandja sisemise otsustamisprotsessi kohta seoses taotlusega;

| b) | konkreetne kuupäev, millest alates taotletakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamist; |
| --- | --- |

b)

konkreetne kuupäev, millest alates taotletakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamist;

| c) | standardparameetrite osa, mille asendamist kindlustus- või edasikindlustusandja parameetritega taotletakse; |
| --- | --- |

c)

standardparameetrite osa, mille asendamist kindlustus- või edasikindlustusandja parameetritega taotletakse;

| d) | iga segmendi puhul kasutatav standardmeetod ning seda meetodit kasutades saadud kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri väärtus; |
| --- | --- |

d)

iga segmendi puhul kasutatav standardmeetod ning seda meetodit kasutades saadud kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri väärtus;

| e) | see, mil viisil arvutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameeter, mille kasutamist kindlustus- või edasikindlustusandja taotleb, ning teave arvutuse asjakohasuse kohta; |
| --- | --- |

e)

see, mil viisil arvutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameeter, mille kasutamist kindlustus- või edasikindlustusandja taotleb, ning teave arvutuse asjakohasuse kohta;

| f) | tõendid selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks kasutavad andmed on täielikud, täpsed ja asjakohased ning vastavad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklis 219 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

f)

tõendid selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks kasutavad andmed on täielikud, täpsed ja asjakohased ning vastavad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklis 219 sätestatud nõuetele;

| g) | põhjendus sellele, et iga standardmeetod, mida kasutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri arvutamiseks iga üksiku segmendi jaoks, annab direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 101 sätestatud nõuete täitmise eesmärgil kõige täpsema tulemuse. |
| --- | --- |

g)

põhjendus sellele, et iga standardmeetod, mida kasutatakse kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri arvutamiseks iga üksiku segmendi jaoks, annab direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 101 sätestatud nõuete täitmise eesmärgil kõige täpsema tulemuse.

4.   Lisaks lõikes 3 täpsustatule loetletakse taotluses ka kõik muud kindlustus- või edasikindlustusandja poolt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elementide heakskiitmiseks esitatud taotlused või taotlused, mis kavatsetakse nende heakskiitmiseks esitada järgmise kuue kuu jooksul, koos vastavate taotluste kuupäevadega.

Artikkel 2

Tulemuste täpsus

Tulemuste täpsust tõendades hindavad kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kas standardmeetod on kindlustus- või edasikindlustusandja andmete jaoks sobiv, kas nende eeldused on täidetud ning kas andmed vastavad kindlustus- või edasikindlustusandja riskiprofiilile.

Artikkel 3

Järelevalveasutuse hinnang parameetrite valikule ja parameetrite arvutamise meetodile

1.   Järelevalveasutus hindab kindlustus- või edasikindlustusandja järgmiseid valikuid:

| a) | asendatavate parameetrite valikut, kaaludes, kas kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine kajastab paremini kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustusriski profiili; |
| --- | --- |

a)

asendatavate parameetrite valikut, kaaludes, kas kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine kajastab paremini kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustusriski profiili;

| b) | segmentide valikut, mille jaoks on arvutatud parameetrid, kaaludes, kas kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine kajastab paremini kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustusriski profiili. |
| --- | --- |

b)

segmentide valikut, mille jaoks on arvutatud parameetrid, kaaludes, kas kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamine kajastab paremini kindlustus- või edasikindlustusandja kindlustusriski profiili.

2.   Järelevalveasutused hindavad kindlustus- või edasikindlustusandja põhjendust kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite arvutamiseks kasutatava standardmeetodi valiku kohta. Seda hindamist tehes arvestavad järelevalveasutused, kas standardmeetodit käsitlevad eeldused on täidetud ning kas andmed vastavad kindlustus- või edasikindlustusandja riskiprofiilile.

Artikkel 4

Taotluse hindamine

1.   Järelevalveasutus kinnitab kindlustus- või edasikindlustusandja taotluse kättesaamist.

2.   Järelevalveasutus kinnitab, kas taotlus on täielik, 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest. Järelevalveasutus loeb kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamise heakskiitmise taotluse täielikuks, kui see sisaldab kõiki artikli 1 lõigetes 3 ja 4 sätestatud andmeid ja dokumentaalseid tõendeid. Kui järelevalveasutus teeb kindlaks, et taotlus ei ole täielik, teavitab ta viivitamata kindlustus- või edasikindlustusandjat sellest, et heakskiitmise tähtaja arvestamine ei ole alanud, ja täpsustab, miks taotlust ei loeta täielikuks.

3.   Asjaolu, et järelevalveasutus on kinnitanud taotluse täielikkust, ei takista järelevalveasutust küsimast lisateavet, mis on vajalik hindamise läbiviimiseks. Lisateabe küsimisel täpsustatakse, millist lisateavet on vaja, ning nimetatakse lisateabe küsimise põhjused.

4.   Taotluse hindamisega võib kaasneda järelevalveasutuste nõue kohandada kindlustus- või edasikindlustusandja välja pakutud viisi kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri kohaldamiseks. Kui järelevalveasutus teeb kindlaks, et kindlustus- või edasikindlustusandja parameetri kohaldamine on võimalik heaks kiita tingimusel, et selles tehakse kohandusi, teavitab ta viivitamata kindlustus- või edasikindlustusandjat kirjalikult nõutavatest kohandustest.

5.   Järelevalveasutuse poolt teabe küsimise või kohanduste nõudmise kuupäeva ja järelevalveasutuse poolt sellise teabe kättesaamise kuupäeva vahelisi päevi ei loeta lõikes 7 sätestatud kuuekuulise ajavahemiku hulka.

6.   Kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust kõigist muudatustest seoses oma taotluse üksikasjadega. Kui kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust oma taotluse muutmisest, käsitatakse seda uue taotlusena, välja arvatud juhul, kui:

| a) | muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või kohanduste tegemiseks või |
| --- | --- |

a)

muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või kohanduste tegemiseks või

| b) | järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta. |
| --- | --- |

b)

järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta.

7.   Järelevalveasutus tagab, et ta teeb taotluse kohta otsuse kuue kuu jooksul alates täieliku taotluse kättesaamisest.

Artikkel 5

Taotluse kohta otsuse tegemine

1.   Kui järelevalveasutus otsustab taotluse tagasi lükata, esitab ta põhjused, millele selline otsus tugineb. Järelevalveasutus kiidab taotluse heaks üksnes juhul, kui ta on rahul põhjendusega, mis on toodud standardvalemi parameetrite asjaomase osa asendamiseks.

2.   Kui järelevalveasutus on teinud taotluse kohta otsuse, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult ja taotlusega samas keeles kindlustus- või edasikindlustusandjale.

3.   Järelevalveasutus võib otsustada kiita taotluse heaks ka mõnede, kui mitte kõigi taotluses käsitletavate segmentide või parameetrite suhtes.

Artikkel 6

Järelevalveasutuse heakskiidu tühistamine

Järelevalveasutus võib kindlustus- või edasikindlustusandjale kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite meetodi kasutamiseks antud heakskiidu tühistada, kui:

| a) | kindlustus- või edasikindlustusandja, kellele on antud heakskiit kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamiseks, ei vasta enam direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 101 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 218, 219 ja 220 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

kindlustus- või edasikindlustusandja, kellele on antud heakskiit kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite kasutamiseks, ei vasta enam direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 101 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 218, 219 ja 220 sätestatud tingimustele;

| b) | nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel soovib kindlustus- või edasikindlustusandja standardparameetrite juurde tagasi pöörduda, saates järelevalveasutusele taotluse, milles ta esitab kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite meetodi sobimatuse põhjused ning sellekohased dokumentaalsed tõendid. |
| --- | --- |

b)

nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel soovib kindlustus- või edasikindlustusandja standardparameetrite juurde tagasi pöörduda, saates järelevalveasutusele taotluse, milles ta esitab kindlustus- või edasikindlustusandja parameetrite meetodi sobimatuse põhjused ning sellekohased dokumentaalsed tõendid.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) ((ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

3

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/499,

24. märts 2015,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutuse poolt lisaomavahendite kirjete kasutamisele heakskiidu andmiseks kasutatavate menetlustega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 92 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid lisaomavahendite kirjete heakskiitmise taotluste ettevalmistamisel tuginema mõistlikkusele ja realistlikkusele. |
| --- | --- |

(1)

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid lisaomavahendite kirjete heakskiitmise taotluste ettevalmistamisel tuginema mõistlikkusele ja realistlikkusele.

| (2) | Lisaomavahendite kirje taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis. |
| --- | --- |

(2)

Lisaomavahendite kirje taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis.

| (3) | Kindlustus- või edasikindlustusandja peaks lisama kõik järelevalveasutuse hinnanguks vajalikud asjakohased asjaolud, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja hinnangu selle kohta, kuidas kirje vastaks lisaomavahendite kirje kriteeriumitele, ning sissenõudmise korral need asjaolud, mis on vajalikud põhiomavahendite kirjeks liigitamiseks, et järelevalveasutus saaks teha asjakohaste tõendite alusel õigeaegseid otsuseid. |
| --- | --- |

(3)

Kindlustus- või edasikindlustusandja peaks lisama kõik järelevalveasutuse hinnanguks vajalikud asjakohased asjaolud, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja hinnangu selle kohta, kuidas kirje vastaks lisaomavahendite kirje kriteeriumitele, ning sissenõudmise korral need asjaolud, mis on vajalikud põhiomavahendite kirjeks liigitamiseks, et järelevalveasutus saaks teha asjakohaste tõendite alusel õigeaegseid otsuseid.

| (4) | Järelevalveasutuse otsuste ühtsuse tagamiseks tuleks täpsustada teave, mille kindlustus- või edasikindlustusandja peab oma taotlusele lisama. |
| --- | --- |

(4)

Järelevalveasutuse otsuste ühtsuse tagamiseks tuleks täpsustada teave, mille kindlustus- või edasikindlustusandja peab oma taotlusele lisama.

| (5) | Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja lisaomavahendite kirje heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel. |
| --- | --- |

(5)

Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja lisaomavahendite kirje heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel.

| (6) | Järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate suutlikkust hinnata vastaspoolte rühma kui ühe vastaspoole seisundit peetakse eriti oluliseks, kui vastastikusel või vastastikust tüüpi kindlustusandjal on suur hulk homogeenseid mitteäriühingutest liikmeid, kellelt ta võib nõuda täiendavaid sissemakseid. |
| --- | --- |

(6)

Järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate suutlikkust hinnata vastaspoolte rühma kui ühe vastaspoole seisundit peetakse eriti oluliseks, kui vastastikusel või vastastikust tüüpi kindlustusandjal on suur hulk homogeenseid mitteäriühingutest liikmeid, kellelt ta võib nõuda täiendavaid sissemakseid.

| (7) | Lisaomavahendite heakskiitmisprotsessiga on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutusele ning pärast taotluse heakskiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel. |
| --- | --- |

(7)

Lisaomavahendite heakskiitmisprotsessiga on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutusele ning pärast taotluse heakskiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel.

| (8) | Kui järelevalveasutus saab kindlustus- või edasikindlustusandjalt teate, et heakskiidetud lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võime on vähenenud, peaks järelevalveasutus heakskiidetud summat allapoole korrigeerima või tühistama meetodi heakskiidu, et tagada selle vastavus vähenenud kahjumi katmise võimele. |
| --- | --- |

(8)

Kui järelevalveasutus saab kindlustus- või edasikindlustusandjalt teate, et heakskiidetud lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võime on vähenenud, peaks järelevalveasutus heakskiidetud summat allapoole korrigeerima või tühistama meetodi heakskiidu, et tagada selle vastavus vähenenud kahjumi katmise võimele.

| (9) | Direktiivi 2009/138/EÜ artikliga 226 lubatakse kindlustus- või edasikindlustusandjate grupil taotleda lisaomavahendite kirje heakskiitu vahendava kindlustusvaldusettevõtja või vahendava segafinantsvaldusettevõtja suhtes. Sellistel juhtudel tuleks samu eeskirju kohaldada vahendava kindlustusvaldusettevõtja või vahendava segafinantsvaldusettevõtja suhtes, nagu oleks tegemist kindlustus- või edasikindlustusandjaga. Seda tuleks kohaldada ka juhul, kui direktiivi 2009/138/EÜ artikli 235 kohaselt juhib kindlustusgruppi kindlustusvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2009/138/EÜ artikliga 226 lubatakse kindlustus- või edasikindlustusandjate grupil taotleda lisaomavahendite kirje heakskiitu vahendava kindlustusvaldusettevõtja või vahendava segafinantsvaldusettevõtja suhtes. Sellistel juhtudel tuleks samu eeskirju kohaldada vahendava kindlustusvaldusettevõtja või vahendava segafinantsvaldusettevõtja suhtes, nagu oleks tegemist kindlustus- või edasikindlustusandjaga. Seda tuleks kohaldada ka juhul, kui direktiivi 2009/138/EÜ artikli 235 kohaselt juhib kindlustusgruppi kindlustusvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja.

| (10) | Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

| (11) | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 37 (2). |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 37 (2).

| (12) | Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(12)

Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Taotluse üldtunnused

1.   Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab iga lisaomavahendite kirje heakskiitmiseks kirjaliku taotluse järelevalveasutusele.

2.   Taotlus esitatakse ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus asub kindlustus- või edasikindlustusandja peakontor, või järelevalveasutusega kokku lepitud keeles.

3.   Taotlus sisaldab kaaskirja ja kinnitavaid tõendeid.

Artikkel 2

Kaaskiri

Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab kaaskirja. Kaaskirjas kinnitatakse kõike järgmist:

| a) | lisaomavahendite kirjet või seonduvat kokkulepet reguleerivad õiguslikud või lepingulised tingimused on üheselt mõistetavad ja selgelt määratletud; |
| --- | --- |

a)

lisaomavahendite kirjet või seonduvat kokkulepet reguleerivad õiguslikud või lepingulised tingimused on üheselt mõistetavad ja selgelt määratletud;

| b) | taotluses sisalduvale lisaomavahendite kirjele omistatav summa vastab direktiivi 2009/138/EÜ artikli 90 lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

taotluses sisalduvale lisaomavahendite kirjele omistatav summa vastab direktiivi 2009/138/EÜ artikli 90 lõikele 2;

| c) | taotlus kajastab täielikult lisaomavahendite kirje majanduslikku sisu, sealhulgas seda, kuidas sissenõudmise korral kirje mõjutab põhiomavahendeid; |
| --- | --- |

c)

taotlus kajastab täielikult lisaomavahendite kirje majanduslikku sisu, sealhulgas seda, kuidas sissenõudmise korral kirje mõjutab põhiomavahendeid;

| d) | võttes arvesse tõenäolist edasist arengut ja ka taotluse esitamise kuupäeval kehtinud tingimusi, on kindlustus- või edasikindlustusandja seisukohal, et lisaomavahendite kirje vastab omavahendite liigitamise kriteeriumitele; |
| --- | --- |

d)

võttes arvesse tõenäolist edasist arengut ja ka taotluse esitamise kuupäeval kehtinud tingimusi, on kindlustus- või edasikindlustusandja seisukohal, et lisaomavahendite kirje vastab omavahendite liigitamise kriteeriumitele;

| e) | välja ei ole jäetud ühtegi asjaolu, mis järelevalveasutuse teada võiksid mõjutada viimase otsust selle kohta, kas lisaomavahendite kirjet heaks kiita, summat, mille puhul antakse kirje heakskiit, või ajavahemikku, mil kohaldatakse heakskiidetud arvutusmeetodit. |
| --- | --- |

e)

välja ei ole jäetud ühtegi asjaolu, mis järelevalveasutuse teada võiksid mõjutada viimase otsust selle kohta, kas lisaomavahendite kirjet heaks kiita, summat, mille puhul antakse kirje heakskiit, või ajavahemikku, mil kohaldatakse heakskiidetud arvutusmeetodit.

Kaaskirjas loetletakse ka muud kindlustus- või edasikindlustusandja poolt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elementide heakskiitmiseks esitatud taotlused või taotlused, mis kavatsetakse nende heakskiitmiseks esitada järgmise kuue kuu jooksul, koos vastavate taotluste kuupäevadega.

Artikkel 3

Summa või meetodiga seonduvad kinnitavad tõendid

Kindlustus- või edasikindlustusandja esitatud taotlusega soovitakse heakskiitu lisaomavahendite kirje puhul teatavale rahasummale või lisaomavahendite kirje summa kindlaksmääramise meetodile.

Kui kindlustus- või edasikindlustusandja taotleb teatava rahasumma heakskiitmist, sisaldab taotlus summa arvutamise selgitust, tuginedes mõistlikele ja realistlikele eeldustele vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 90 lõikele 2.

Kui kindlustus- või edasikindlustusandja taotleb arvutusmeetodi heakskiitmist, esitatakse järgmine teave:

| a) | meetodi kirjeldus ja selgitus, kuidas see kajastab lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võimet; |
| --- | --- |

a)

meetodi kirjeldus ja selgitus, kuidas see kajastab lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võimet;

| b) | meetodi aluseks olevate kõigi eelduste kirjeldus ja selgitus, mil viisil on need eeldused mõistlikud ja realistlikud; |
| --- | --- |

b)

meetodi aluseks olevate kõigi eelduste kirjeldus ja selgitus, mil viisil on need eeldused mõistlikud ja realistlikud;

| c) | kirje eeldatav esialgne summa, mis on arvutatud vastavalt meetodile ja kõnealuse summa põhjendus; |
| --- | --- |

c)

kirje eeldatav esialgne summa, mis on arvutatud vastavalt meetodile ja kõnealuse summa põhjendus;

| d) | selgitus valideerimisprotsesside [direktiivis 2009/138/EÜ „kinnitamisprotsess”] kohta, mida kindlustus- või edasikindlustusandja rakendab selle tagamiseks, et meetodiga saadud tulemused jätkuvalt kajastaksid jooksvalt kirje kahjumi katmise võimet. |
| --- | --- |

d)

selgitus valideerimisprotsesside [direktiivis 2009/138/EÜ „kinnitamisprotsess”] kohta, mida kindlustus- või edasikindlustusandja rakendab selle tagamiseks, et meetodiga saadud tulemused jätkuvalt kajastaksid jooksvalt kirje kahjumi katmise võimet.

Artikkel 4

Heakskiitmise kriteeriumitega seonduvad kinnitavad tõendid

Kinnitavad tõendid peavad sisaldama piisavalt teavet, et järelevalveasutus saaks hinnata taotluse vastavust kriteeriumitele, mis on kindlaks määratud direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 90 ning komisjoni määruse (EL) 2015/35 (3) artiklites 62–65. Tõendid peavad sisaldama vähemalt käesoleva artikli teises kuni seitsmendas lõigus kirjeldatud teavet.

Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab teabe selle kohta, milline on lisaomavahendite kirje laad ja selle põhiomavahendite kirje kahjumi katmise võime, milleks konverteeritakse sissenõudmise korral lisaomavahendite kirje, sealhulgas järgmise teabe:

| a) | kirje õiguslikud või lepingulised tingimused koos mis tahes seonduva kokkuleppe tingimustega ning tõendid selle kohta, et vastaspool on sõlminud või sõlmib lepingu ja mis tahes seonduva kokkuleppe; |
| --- | --- |

a)

kirje õiguslikud või lepingulised tingimused koos mis tahes seonduva kokkuleppe tingimustega ning tõendid selle kohta, et vastaspool on sõlminud või sõlmib lepingu ja mis tahes seonduva kokkuleppe;

| b) | tõendid selle kohta, et leping ja mis tahes seonduvad kokkulepped on õiguslikult siduvad ja jõustatavad kõigis asjaomastes jurisdiktsioonides, tuginedes õiguslikule arvamusele; |
| --- | --- |

b)

tõendid selle kohta, et leping ja mis tahes seonduvad kokkulepped on õiguslikult siduvad ja jõustatavad kõigis asjaomastes jurisdiktsioonides, tuginedes õiguslikule arvamusele;

| c) | ajavahemik, mille vältel on leping jõus ning kui see on erinev, ajavahemik, mille vältel võib kindlustus- või edasikindlustusandja kirje sisse nõuda; |
| --- | --- |

c)

ajavahemik, mille vältel on leping jõus ning kui see on erinev, ajavahemik, mille vältel võib kindlustus- või edasikindlustusandja kirje sisse nõuda;

| d) | kinnitus selle kohta, et lisaomavahendite kirjel on pärast seda, kui see on sisse nõutud ja sisse makstud, sellise põhiomavahendite kirje kõik omadused, mis on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 71 liigitatud esimesse tasemesse, või sellise põhiomavahendite kirje kõik omadused, mis on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 73 liigitatud teise tasemesse; |
| --- | --- |

d)

kinnitus selle kohta, et lisaomavahendite kirjel on pärast seda, kui see on sisse nõutud ja sisse makstud, sellise põhiomavahendite kirje kõik omadused, mis on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 71 liigitatud esimesse tasemesse, või sellise põhiomavahendite kirje kõik omadused, mis on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 73 liigitatud teise tasemesse;

| e) | kinnitus selle kohta, et kirje lepingulised tingimused ei sisalda sätteid, mis võiksid kindlustus- või edasikindlustusandjat heidutada kirje sissenõudmisel kahjumi katmise eesmärgil või mingil viisil piirata selle sissenõutavust; |
| --- | --- |

e)

kinnitus selle kohta, et kirje lepingulised tingimused ei sisalda sätteid, mis võiksid kindlustus- või edasikindlustusandjat heidutada kirje sissenõudmisel kahjumi katmise eesmärgil või mingil viisil piirata selle sissenõutavust;

| f) | kinnitus selle kohta, et lisaomavahendite kirje või selle hüved on kättesaadavad ainult kindlustus- või edasikindlustusandjale ning need ei ole ülekantavad ega omistatavad ühelegi muule osapoolele ja neid ei saa muul viisil koormata; |
| --- | --- |

f)

kinnitus selle kohta, et lisaomavahendite kirje või selle hüved on kättesaadavad ainult kindlustus- või edasikindlustusandjale ning need ei ole ülekantavad ega omistatavad ühelegi muule osapoolele ja neid ei saa muul viisil koormata;

| g) | kõik tegurid, mis piiravad tingimusi, mille alusel võiks kindlustus- või edasikindlustusandja taotleda kirje sissenõudmist, sealhulgas, kuid mitte üksnes kindlustus- ja edasikindlustusandja stressiolukord või halvenenud turutingimused laiemalt; |
| --- | --- |

g)

kõik tegurid, mis piiravad tingimusi, mille alusel võiks kindlustus- või edasikindlustusandja taotleda kirje sissenõudmist, sealhulgas, kuid mitte üksnes kindlustus- ja edasikindlustusandja stressiolukord või halvenenud turutingimused laiemalt;

| h) | kas kindlustus- või edasikindlustusandja on kirjega seoses või võib tulevikus olla kohustatud maksma välja vahendeid või pakkuma muid hüvesid vastaspoolele või kolmandale isikule ja seda muul juhul kui põhiomavahendite kirje tagasimaksmise korral, mis vastaks delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 71 lõike 1 punktis h ning artikli 73 lõike 1 punktis d sätestatud omadustele, või võidakse seda eeldada või seda võib nii mõista; |
| --- | --- |

h)

kas kindlustus- või edasikindlustusandja on kirjega seoses või võib tulevikus olla kohustatud maksma välja vahendeid või pakkuma muid hüvesid vastaspoolele või kolmandale isikule ja seda muul juhul kui põhiomavahendite kirje tagasimaksmise korral, mis vastaks delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 71 lõike 1 punktis h ning artikli 73 lõike 1 punktis d sätestatud omadustele, või võidakse seda eeldada või seda võib nii mõista;

| i) | keskpika perioodi kapitali haldamise kava koopia, sealhulgas kirjeldus selle kohta, kuidas kirje mõjutab kindlustus- või edasikindlustusandja olemasolevat kapitali struktuuri, ja selle kohta, kuidas võiks kirje aidata kindlustus- või edasikindlustusandjal täita oma olemasolevaid ja tulevasi kapitalinõudeid. |
| --- | --- |

i)

keskpika perioodi kapitali haldamise kava koopia, sealhulgas kirjeldus selle kohta, kuidas kirje mõjutab kindlustus- või edasikindlustusandja olemasolevat kapitali struktuuri, ja selle kohta, kuidas võiks kirje aidata kindlustus- või edasikindlustusandjal täita oma olemasolevaid ja tulevasi kapitalinõudeid.

Välja arvatud juhul, kui kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõiget 6 ja vastaspoolte rühma seisundit hinnatakse kui ühe vastaspoole seisundit, esitab kindlustus- või edasikindlustusandja iga vastaspoole seisundit käsitleva teabe, sealhulgas järgmise:

| a) | kõigi vastaspoolte nimed ja kirjeldus, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja ja vastaspoole suhte laad; |
| --- | --- |

a)

kõigi vastaspoolte nimed ja kirjeldus, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja ja vastaspoole suhte laad;

| b) | vastaspoolte makseviivituse riski hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 2; |
| --- | --- |

b)

vastaspoolte makseviivituse riski hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 2;

| c) | vastaspoolte likviidsuspositsiooni hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 3; |
| --- | --- |

c)

vastaspoolte likviidsuspositsiooni hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 3;

| d) | vastaspoolte maksetahte hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 4; |
| --- | --- |

d)

vastaspoolte maksetahte hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 4;

| e) | mitmesuguste olukordade kirjeldus, mille puhul võiks kindlustus- või edasikindlustusandja taotleda kirje sissenõudmist, sealhulgas hetkeootused selle kohta, millal võidakse kirje sisse nõuda enne solventsuskapitalinõude või miinimumkapitalinõude mittetäitmist või mittetäitmise hetkel; |
| --- | --- |

e)

mitmesuguste olukordade kirjeldus, mille puhul võiks kindlustus- või edasikindlustusandja taotleda kirje sissenõudmist, sealhulgas hetkeootused selle kohta, millal võidakse kirje sisse nõuda enne solventsuskapitalinõude või miinimumkapitalinõude mittetäitmist või mittetäitmise hetkel;

| f) | teave mis tahes muude vastaspoolte seisundiga seotud tegurite kohta, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 5. |
| --- | --- |

f)

teave mis tahes muude vastaspoolte seisundiga seotud tegurite kohta, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 5.

Kui vastaspooli käsitatakse vastaspoolte rühmana kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikega 6, esitatakse kolmanda lõigu punktides a–f nimetatud teave vastaspoolte rühma kohta.

Kui direktiivi 2009/138/EÜ artikli 213 kohaselt kuulub vastaspool kindlustus- või edasikindlustusandjaga samasse kindlustusgruppi või alakindlustusgruppi ning tal on kindlustusgrupi eri üksuste ees lisaomavahendite kirjetega seotud kohustusi, sisaldab kolmanda lõigu punktides b–f nimetatud teave tõendeid vastaspoole suutlikkuse kohta rahuldada samaaegselt mitmeid lisaomavahendite kirjetega seonduvaid sissenõudmisi, võttes arvesse asjaolusid ning kindlustusgruppi kuuluvaid üksuseid.

Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab vahendite sissenõutavust käsitleva teabe, sealhulgas järgmise:

| a) | kirje sissenõutavust suurendada võivate kokkulepete üksikasjad, sealhulgas tagatise kättesaadavus; |
| --- | --- |

a)

kirje sissenõutavust suurendada võivate kokkulepete üksikasjad, sealhulgas tagatise kättesaadavus;

| b) | üksikasjad selle kohta, kas mis tahes asjaomases jurisdiktsioonis takistab siseriiklik õigus nõude esitamist või rahuldamist, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja suhtes algatatud kriisilahendus-, saneerimis- või maksejõuetusmenetluse korral; |
| --- | --- |

b)

üksikasjad selle kohta, kas mis tahes asjaomases jurisdiktsioonis takistab siseriiklik õigus nõude esitamist või rahuldamist, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja suhtes algatatud kriisilahendus-, saneerimis- või maksejõuetusmenetluse korral;

| c) | üksikasjad kokkulepete või asjaolude kohta, mis võivad takistada nõude esitamist või rahuldamist finantsseisundi halvenemise korral, sealhulgas solventsuskapitalinõude või miinimumkapitalinõude mittetäitmisel. |
| --- | --- |

c)

üksikasjad kokkulepete või asjaolude kohta, mis võivad takistada nõude esitamist või rahuldamist finantsseisundi halvenemise korral, sealhulgas solventsuskapitalinõude või miinimumkapitalinõude mittetäitmisel.

Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab teabe varem esitatud nõuete kohta, sealhulgas järgmise:

| a) | teave kogemuste kohta, mis on saadud seoses varem esitatud nõuetega või samade või sarnaste vastaspoolte poolt tasumisele kuuluvate muude vahendite kogumisega samade või sarnaste tingimuste korral; |
| --- | --- |

a)

teave kogemuste kohta, mis on saadud seoses varem esitatud nõuetega või samade või sarnaste vastaspoolte poolt tasumisele kuuluvate muude vahendite kogumisega samade või sarnaste tingimuste korral;

| b) | kõik kättesaadavad asjakohased turuandmed, mis seonduvad varem esitatud nõuetega või samade või sarnaste vastaspoolte poolt tasumisele kuuluvate muude vahendite kogumisega samade või sarnaste tingimuste korral; |
| --- | --- |

b)

kõik kättesaadavad asjakohased turuandmed, mis seonduvad varem esitatud nõuetega või samade või sarnaste vastaspoolte poolt tasumisele kuuluvate muude vahendite kogumisega samade või sarnaste tingimuste korral;

| c) | hinnang punktides a ja b kirjeldatud teabe asjakohasusele ja usaldusväärsusele, pidades silmas kindlustus- või edasikindlustusandja poolt tulevikus esitatavate nõuete eeldatavaid tulemusi. |
| --- | --- |

c)

hinnang punktides a ja b kirjeldatud teabe asjakohasusele ja usaldusväärsusele, pidades silmas kindlustus- või edasikindlustusandja poolt tulevikus esitatavate nõuete eeldatavaid tulemusi.

Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab nende protsesside kirjelduse, mis on kehtestatud lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võimet vähendada võivate tulevaste muudatuste tuvastamiseks, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 62 lõike 1 punktis d. Kirjeldus sisaldab järgmist:

| a) | kuidas kavatseb kindlustus- või edasikindlustusandja tuvastada järgmist:






  i) | muudatused kokkuleppe struktuuris või lepingutingimustes, sealhulgas lisaomavahendite kirje tühistamine või aegumine või lisaomavahendite kirje osaline või täielik kasutamine või sissenõudmine; |
| --- | --- | --- |

a)

kuidas kavatseb kindlustus- või edasikindlustusandja tuvastada järgmist:

i)

muudatused kokkuleppe struktuuris või lepingutingimustes, sealhulgas lisaomavahendite kirje tühistamine või aegumine või lisaomavahendite kirje osaline või täielik kasutamine või sissenõudmine;

| ii) | muudatused asjaomaste vastaspoolte seisundis, sealhulgas vastaspoole makseviivitus; |
| --- | --- |

ii)

muudatused asjaomaste vastaspoolte seisundis, sealhulgas vastaspoole makseviivitus;

| iii) | muudatused lisaomavahendite kirje sissenõutavuses, sealhulgas samade vastaspoolte esitatud muude lisaomavahendite kirjetega seonduvad sissenõudmised; |
| --- | --- |

iii)

muudatused lisaomavahendite kirje sissenõutavuses, sealhulgas samade vastaspoolte esitatud muude lisaomavahendite kirjetega seonduvad sissenõudmised;

| b) | kuidas kavatseb kindlustus- või edasikindlustusandja teavitada järelevalveasutust tuvastatud muudatustest, sealhulgas kirjeldus selle kohta, millised mehhanismid on kehtestatud selleks, et tuvastada, millal tuleks muudatus edastada kindlustus- või edasikindlustusandja haldus-, juht- või järelevalveorganile ning järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

b)

kuidas kavatseb kindlustus- või edasikindlustusandja teavitada järelevalveasutust tuvastatud muudatustest, sealhulgas kirjeldus selle kohta, millised mehhanismid on kehtestatud selleks, et tuvastada, millal tuleks muudatus edastada kindlustus- või edasikindlustusandja haldus-, juht- või järelevalveorganile ning järelevalveasutusele.

Kindlustus- või edasikindlustusandja lisab dokumentaalsed tõendid oma sisemise otsustamisprotsessi kohta seoses taotlusega.

Artikkel 5

Taotluse hindamine

Järelevalveasutus kinnitab kindlustus- või edasikindlustusandja taotluse kättesaamist.

Järelevalveasutus loeb taotluse täielikuks, kui see hõlmab kõiki artiklites 2, 3 ja 4 käsitletud küsimusi.

Järelevalveasutus kinnitab, kas taotlus loetakse täielikuks või mitte, tehes seda õigeaegselt ja vähemalt 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.

Järelevalveasutus tagab, et ajavahemik taotluse üle otsustamiseks on mõistlik ega ületa kolme kuud alates täieliku taotluse kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui on tegemist erandlike asjaoludega, millest teatatakse kindlustus- või edasikindlustusandjale kirjalikult ja õigeaegselt.

Erandlike asjaolude korral ei võta järelevalveasutusel otsuse tegemine rohkem aega kui kuus kuud alates täieliku taotluse kättesaamisest.

Asjaolu, et järelevalveasutus on lugenud taotluse täielikuks, ei takista järelevalveasutust küsimast lisateavet, mis on vajalik hindamise läbiviimiseks. Täiendava teabe küsimisel täpsustatakse, millist lisateavet on vaja ning nimetatakse lisateabe küsimise põhjused. Järelevalveasutuse poolt teabe küsimise kuupäeva ja järelevalveasutusele sellise teabe esitamise kuupäeva vahelisi päevi ei loeta viiendas ja kuuendas lõigus sätestatud ajavahemike hulka.

Kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust kõigist muudatustest seoses oma taotluse üksikasjadega.

Kui kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust oma taotluse muutmisest, käsitatakse seda uue taotlusena, välja arvatud juhul, kui:

| a) | muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või |
| --- | --- |

a)

muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või

| b) | järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta. |
| --- | --- |

b)

järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta.

Kindlustus- või edasikindlustusandja võib taotluse tagasi võtta, teatades sellest kirjalikult mis tahes etapis enne järelevalveasutuse otsust. Kui kindlustus- või edasikindlustusandja esitab seejärel taotluse uuesti või esitab ajakohastatud taotluse, käsitab järelevalveasutus seda uue taotlusena.

Artikkel 6

Taotluse kohta otsuse tegemine

Kui järelevalveasutus on langetanud taotluse kohta otsuse, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult kindlustus- või edasikindlustusandjale.

Kui järelevalveasutus kiidab heaks kindlustus- või edasikindlustusandja taotletust väiksema summa või lükkab heakskiitmise taotluse tagasi, esitab ta oma otsuse põhjused.

Kui järelevalveasutuse heakskiit on antud tingimusel, et sõlmitakse leping, sõlmib kindlustus- või edasikindlustusandja viivitamata lepingu sellistel tingimustel, mille alusel heakskiit anti, ning esitab järelevalveasutusele allkirjastatud lepingu koopia.

Kindlustus- või edasikindlustusandja ei või pidada lisaomavahendite kirjet või meetodit vastuvõetavaks enne, kui leping on sõlmitud.

Artikkel 7

Heakskiidetud summa ülevaatamine või meetodi heakskiidu tühistamine

1.   Kui lisaomavahendite kirje ei vasta enam tingimustele, mille alusel summa või arvutusmeetod heaks kiideti, otsustab järelevalveasutus võtta ühe järgmistest meetmetest:

| a) | vähendada lisaomavahendite kirje summat madalama summani või viia see nullini; |
| --- | --- |

a)

vähendada lisaomavahendite kirje summat madalama summani või viia see nullini;

| b) | tühistada arvutusmeetodi heakskiit. |
| --- | --- |

b)

tühistada arvutusmeetodi heakskiit.

2.   Järelevalveasutus teavitab kindlustus- või edasikindlustusandjat viivitamata lõike 1 kohase otsuse langetamisest, esitades selle põhjendused.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

3

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/500,

24. märts 2015,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kattuvuse kohandamise kohaldamisele järelevalveasutuse heakskiidu andmise puhul järgitavate menetlustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 86 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/138/EÜ artikkel 77b võimaldab kindlustus- ja edasikindlustusandjatel kohaldada asjakohase riskivaba intressikõvera suhtes kattuvuse kohandamist, kui järelevalveasutused on selle eelnevalt heaks kiitnud ja täidetud on teatavad tingimused. Tuleb kehtestada eeskirjad menetluste kohta, mida järgitakse kattuvuse kohandamise kohaldamise heakskiitmisel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/138/EÜ artikkel 77b võimaldab kindlustus- ja edasikindlustusandjatel kohaldada asjakohase riskivaba intressikõvera suhtes kattuvuse kohandamist, kui järelevalveasutused on selle eelnevalt heaks kiitnud ja täidetud on teatavad tingimused. Tuleb kehtestada eeskirjad menetluste kohta, mida järgitakse kattuvuse kohandamise kohaldamise heakskiitmisel.

| (2) | Selleks et taotlust loetaks täielikuks, peaks see sisaldama kogu järelevalveasutuste hinnanguks ja otsuseks vajalikku ja asjakohast teavet. Järelevalveasutuste hinnangutele ja otsustele ühtlustatud aluse loomiseks peaks taotlus sisaldama tõendeid selle kohta, et kõik direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 77b sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et taotlust loetaks täielikuks, peaks see sisaldama kogu järelevalveasutuste hinnanguks ja otsuseks vajalikku ja asjakohast teavet. Järelevalveasutuste hinnangutele ja otsustele ühtlustatud aluse loomiseks peaks taotlus sisaldama tõendeid selle kohta, et kõik direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 77b sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Kattuvuse kohandamise taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis. |
| --- | --- |

(3)

Kattuvuse kohandamise taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis.

| (4) | Lisaks direktiivi 2009/138/EÜ artiklile 77b on kõnealuse direktiivi artiklites 44, 45 ja 77c sätestatud ka muud nõuded, mida kohaldatakse kõikide kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes, kes kasutavad kattuvuse kohandamist. Taotlus peaks seetõttu sisaldama tõendeid, et heakskiidu andmisel täidetakse kõiki neid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks direktiivi 2009/138/EÜ artiklile 77b on kõnealuse direktiivi artiklites 44, 45 ja 77c sätestatud ka muud nõuded, mida kohaldatakse kõikide kindlustus- ja edasikindlustusandjate suhtes, kes kasutavad kattuvuse kohandamist. Taotlus peaks seetõttu sisaldama tõendeid, et heakskiidu andmisel täidetakse kõiki neid nõudeid.

| (5) | Kattuvuse kohandamise heakskiitmisel järgitavate menetlustega on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutustele ning pärast taotluse heakskiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel ning tõenditel. |
| --- | --- |

(5)

Kattuvuse kohandamise heakskiitmisel järgitavate menetlustega on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutustele ning pärast taotluse heakskiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel ning tõenditel.

| (6) | Menetluse sujuvuse ja tõhususe tagamiseks peaks järelevalveasutustel olema enne otsustamist, kas taotlus lõplikult heaks kiita või tagasi lükata, võimalik nõuda, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad muudaksid taotlust, et käsitleda valdkondi, mille kohta esitatud tõenditest ei piisa direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 77b sätestatud asjakohaste tingimuste täitmise tõendamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Menetluse sujuvuse ja tõhususe tagamiseks peaks järelevalveasutustel olema enne otsustamist, kas taotlus lõplikult heaks kiita või tagasi lükata, võimalik nõuda, et kindlustus- ja edasikindlustusandjad muudaksid taotlust, et käsitleda valdkondi, mille kohta esitatud tõenditest ei piisa direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 77b sätestatud asjakohaste tingimuste täitmise tõendamiseks.

| (7) | Lisaks taotlusele lisatud tõendite arvessevõtmisele peaksid järelevalveasutused direktiivi 2009/138/EÜ nõuete täitmise üle otsuse tegemisel kaaluma ka muid asjakohaseid tegureid. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks taotlusele lisatud tõendite arvessevõtmisele peaksid järelevalveasutused direktiivi 2009/138/EÜ nõuete täitmise üle otsuse tegemisel kaaluma ka muid asjakohaseid tegureid.

| (8) | Kuna kattuvuse kohandamise portfelle võidakse valitseda tegevuse jätkuvuse põhimõttel, peaks kindlustus- ja edasikindlustusandjatel, kes on saanud heakskiidu kasutada kattuvuse kohandamist vastavate kohustiste hindamiseks, olema ka võimalik kasutada seda kohandamist kindlustuslepingutest tulenevate tulevaste kohustuste hindamiseks sel määral, mil kõnealustel kohustustel ja neile vastavatel varadel on samad omadused kui algses kattuvuse kohandamise portfellis sisalduvatel kohustustel ja varadel ning mil nendega sellest tulenevalt kaasnevad asjaomase kindlustus- või edasikindlustusandja jaoks ka samad riskid. |
| --- | --- |

(8)

Kuna kattuvuse kohandamise portfelle võidakse valitseda tegevuse jätkuvuse põhimõttel, peaks kindlustus- ja edasikindlustusandjatel, kes on saanud heakskiidu kasutada kattuvuse kohandamist vastavate kohustiste hindamiseks, olema ka võimalik kasutada seda kohandamist kindlustuslepingutest tulenevate tulevaste kohustuste hindamiseks sel määral, mil kõnealustel kohustustel ja neile vastavatel varadel on samad omadused kui algses kattuvuse kohandamise portfellis sisalduvatel kohustustel ja varadel ning mil nendega sellest tulenevalt kaasnevad asjaomase kindlustus- või edasikindlustusandja jaoks ka samad riskid.

| (9) | Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kattuvuse kohandamise heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel. |
| --- | --- |

(9)

Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja kattuvuse kohandamise heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel.

| (10) | Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt Euroopa Komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt Euroopa Komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.

| (11) | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 37 (2). |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 37 (2).

| (12) | Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(12)

Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kattuvuse kohandamise kasutamise taotlemine

1.   Kattuvuse kohandamise kasutamist taotlevad kindlustus- või edasikindlustusandjad esitavad järelevalveasutustele kirjalikult eelneva heakskiitmise taotluse.

2.   Taotlus esitatakse ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus asub kindlustus- või edasikindlustusandja peakontor, või järelevalveasutusega eelnevalt kokku lepitud keeles, ning see peab sisaldama vähemalt käesoleva määruse artiklitega 3–6 nõutud teavet.

3.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad tagavad, et taotlus sisaldab ka mis tahes muud asjakohast teavet, mis nende arvates võiks olla vajalik järelevalveasutuse hinnanguks ja otsuseks. Taotlus peab sisaldama dokumentaalseid tõendeid kindlustus- või edasikindlustusandja sisemise otsustamisprotsessi kohta seoses taotlusega.

4.   Kui taotlus esitatakse mitme kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfelli suhtes, esitatakse taotluses käesoleva määruse artiklitega 3–6 nõutud tõendid iga taotlusega hõlmatud portfelli kohta eraldi.

Artikkel 2

Määratud varaportfelliga seonduv taotluse sisu

Direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktiga a nõutud määratud varaportfelliga seoses peab taotlus sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | tõendid selle kohta, et määratud varaportfell vastab kõigile direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõikes 1 täpsustatud asjakohastele tingimustele; |
| --- | --- |

a)

tõendid selle kohta, et määratud varaportfell vastab kõigile direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõikes 1 täpsustatud asjakohastele tingimustele;

| b) | määratud portfelli kaasatud varade üksikasjad, mis hõlmavad ridade kaupa esitatavat teavet varade kohta ning protseduuri selliste varade rühmitamiseks varaklassi, krediidikvaliteedi ja kestuse alusel, et määrata kindlaks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77c lõike 1 punktis b osutatud alushinnavahe; |
| --- | --- |

b)

määratud portfelli kaasatud varade üksikasjad, mis hõlmavad ridade kaupa esitatavat teavet varade kohta ning protseduuri selliste varade rühmitamiseks varaklassi, krediidikvaliteedi ja kestuse alusel, et määrata kindlaks direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77c lõike 1 punktis b osutatud alushinnavahe;

| c) | kirjeldus protsessist, mida kasutatakse määratud varaportfelli säilitamiseks vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktile a, sealhulgas protsessist, mida kasutatakse rahavoogude olulise muutumise korral oodatavate rahavoogude kattuvuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

c)

kirjeldus protsessist, mida kasutatakse määratud varaportfelli säilitamiseks vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktile a, sealhulgas protsessist, mida kasutatakse rahavoogude olulise muutumise korral oodatavate rahavoogude kattuvuse säilitamiseks.

Artikkel 3

Kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfelliga seonduv taotluse sisu

Seoses kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfelliga, mille suhtes kavatsetakse kohaldada kattuvuse kohandamist, peab taotlus sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | tõendid selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevad kohustused vastavad kõigile direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktides d, e, g ja j täpsustatud kriteeriumitele; |
| --- | --- |

a)

tõendid selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevad kohustused vastavad kõigile direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktides d, e, g ja j täpsustatud kriteeriumitele;

| b) | suremusriski esinemisel kvantitatiivsed tõendid selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfelli parim hinnang ei suurene üle 5 % suremusriski stressi korral, mis on täpsustatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (3) artiklis 52. |
| --- | --- |

b)

suremusriski esinemisel kvantitatiivsed tõendid selle kohta, et kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfelli parim hinnang ei suurene üle 5 % suremusriski stressi korral, mis on täpsustatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (3) artiklis 52.

Artikkel 4

Rahavoogude kattuvuse tagamise ja portfelli valitsemisega seonduv kirjaliku taotluse sisu

Rahavoogude kattuvuse tagamise ning nõuetekohase kohustuste portfelli ja määratud varaportfelli valitsemisega seoses peab taotlus sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | kvantitatiivsed tõendid selle kohta, et on täidetud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktis c sätestatud kriteeriumid, sealhulgas kvantitatiivne ja kvalitatiivne hinnang selle kohta, kas mis tahes mittekattuvus ei too kaasa riske, mis on olulised võrreldes riskidega, mis on olemuslikud sellise kindlustustegevuse puhul, mille suhtes kavatsetakse kattuvuse kohandamist kohaldada; |
| --- | --- |

a)

kvantitatiivsed tõendid selle kohta, et on täidetud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktis c sätestatud kriteeriumid, sealhulgas kvantitatiivne ja kvalitatiivne hinnang selle kohta, kas mis tahes mittekattuvus ei too kaasa riske, mis on olulised võrreldes riskidega, mis on olemuslikud sellise kindlustustegevuse puhul, mille suhtes kavatsetakse kattuvuse kohandamist kohaldada;

| b) | tõendid selle kohta, et vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktile b on kehtestatud asjakohased protsessid kohustuste portfelli ja määratud varaportfelli nõuetekohaseks kindlaksmääramiseks, nende korraldamiseks ja haldamiseks eraldi kindlustus- või edasikindlustusandja muust tegevusest ning selle tagamiseks, et määratud varaportfelli kuuluvaid varasid ei saa kasutada kindlustus- või edasikindlustusandja muust tegevusest tuleneva kahjumi katmiseks; |
| --- | --- |

b)

tõendid selle kohta, et vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 1 punktile b on kehtestatud asjakohased protsessid kohustuste portfelli ja määratud varaportfelli nõuetekohaseks kindlaksmääramiseks, nende korraldamiseks ja haldamiseks eraldi kindlustus- või edasikindlustusandja muust tegevusest ning selle tagamiseks, et määratud varaportfelli kuuluvaid varasid ei saa kasutada kindlustus- või edasikindlustusandja muust tegevusest tuleneva kahjumi katmiseks;

| c) | tõendid selle kohta, kuidas kohandatakse omavahendeid kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikliga 81, et kajastada mis tahes piiratumat ülekantavust; |
| --- | --- |

c)

tõendid selle kohta, kuidas kohandatakse omavahendeid kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ artikliga 81, et kajastada mis tahes piiratumat ülekantavust;

| d) | tõendid selle kohta, kuidas kohandatakse solventsuskapitalinõuet, et asjakohaselt kajastada riskide hajutamise mis tahes väiksemat ulatust. Vajaduse korral hõlmab see tõendeid selle kohta, et järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikleid 216, 217 ja 234. Kui kindlustus- ja edasikindlustusandjad kavatsevad solventsuskapitalinõude arvutamiseks kasutada sisemudelit, kuid ei ole saanud selleks vajalikku järelevalveasutuse heakskiitu, esitatakse käesoleva lõikega nõutud tõendid nii standardvalemiga saadud tulemuste kui ka heakskiitmata sisemudeliga saadud tulemuste alusel. |
| --- | --- |

d)

tõendid selle kohta, kuidas kohandatakse solventsuskapitalinõuet, et asjakohaselt kajastada riskide hajutamise mis tahes väiksemat ulatust. Vajaduse korral hõlmab see tõendeid selle kohta, et järgitakse delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikleid 216, 217 ja 234. Kui kindlustus- ja edasikindlustusandjad kavatsevad solventsuskapitalinõude arvutamiseks kasutada sisemudelit, kuid ei ole saanud selleks vajalikku järelevalveasutuse heakskiitu, esitatakse käesoleva lõikega nõutud tõendid nii standardvalemiga saadud tulemuste kui ka heakskiitmata sisemudeliga saadud tulemuste alusel.

Artikkel 5

Kirjaliku taotluse täiendav sisu

Lisaks käesoleva määruse artiklites 3–4 täpsustatud teabele peab taotlus sisaldama ka järgmist:

| a) | kinnitus selle kohta, et direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 3 tingimused täidetakse, kui kattuvuse kohandamise kohaldamisele antakse järelevalveasutuse heakskiit; |
| --- | --- |

a)

kinnitus selle kohta, et direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõike 3 tingimused täidetakse, kui kattuvuse kohandamise kohaldamisele antakse järelevalveasutuse heakskiit;

| b) | direktiivi 2009/138/EÜ artikli 44 lõike 2 alusel nõutav likviidsusplaan; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2009/138/EÜ artikli 44 lõike 2 alusel nõutav likviidsusplaan;

| c) | direktiivi 2009/138/EÜ artikli 44 lõike 2a punkti b alusel nõutavad hinnangud; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2009/138/EÜ artikli 44 lõike 2a punkti b alusel nõutavad hinnangud;

| d) | direktiivi 2009/138/EÜ artikli 45 lõike 2a alusel nõutavad hinnangud; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2009/138/EÜ artikli 45 lõike 2a alusel nõutavad hinnangud;

| e) | kattuvuse kohandamise kindlaksmääramiseks kasutatava arvutusprotsessi üksikasjalik selgitus ja tutvustus vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77c nõuetele; |
| --- | --- |

e)

kattuvuse kohandamise kindlaksmääramiseks kasutatava arvutusprotsessi üksikasjalik selgitus ja tutvustus vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77c nõuetele;

| f) | muude kindlustus- või edasikindlustusandja poolt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud järkjärgulise kohaldamise elementide heakskiitmiseks esitatud taotluste või nende taotluste loetelu, mida kavatsetakse esitada heakskiitmiseks järgmise kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

f)

muude kindlustus- või edasikindlustusandja poolt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud järkjärgulise kohaldamise elementide heakskiitmiseks esitatud taotluste või nende taotluste loetelu, mida kavatsetakse esitada heakskiitmiseks järgmise kuue kuu jooksul.

Artikkel 6

Taotluse hindamine

1.   Järelevalveasutus kinnitab kindlustus- või edasikindlustusandja taotluse kättesaamist.

2.   Järelevalveasutus loeb taotluse täielikuks, kui see sisaldab kõiki käesoleva määruse artiklitega 2–5 nõutud tõendeid.

3.   Järelevalveasutus kinnitab, kas taotlus on täielik, 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.

4.   Kui järelevalveasutus teeb kindlaks, et taotlus ei ole täielik, teavitab ta viivitamata kindlustus- või edasikindlustusandjat sellest, et heakskiitmise tähtaja arvestamine ei ole alanud, ja täpsustab, miks taotlust ei loeta täielikuks.

5.   Järelevalveasutus tagab, et ta teeb taotluse kohta otsuse kuue kuu jooksul alates täieliku taotluse kättesaamisest.

6.   Asjaolu, et järelevalveasutus on kinnitanud taotluse täielikkust, ei takista järelevalveasutust küsimast lisateavet, mis on vajalik hindamise läbiviimiseks. Täiendava teabe küsimisel täpsustatakse, millist lisateavet on vaja, ning nimetatakse lisateabe küsimise põhjused.

7.   Taotluse hindamisega seondub pidev teabevahetus kindlustus- või edasikindlustusandjaga ning sellega võib kaasneda järelevalveasutuste nõue kohandada kindlustus- või edasikindlustusandja väljapakutud viisi kattuvuse kohandamise kohaldamiseks. Kui järelevalveasutus teeb kindlaks, et kattuvuse kohandamise kohaldamine on võimalik heaks kiita tingimusel, et selles tehakse kohandusi, teavitab ta viivitamata kindlustus- ja edasikindlustusandjat kirjalikult nõutavatest kohandustest.

8.   Järelevalveasutuse poolt kooskõlas lõikega 6 või 7 lisateabe küsimise või kohanduste nõudmise kuupäeva ja järelevalveasutuse poolt sellise teabe või kohanduste kättesaamise kuupäeva vahelisi päevi ei loeta lõikes 5 sätestatud kuuekuulise ajavahemiku hulka.

9.   Kindlustus- ja edasikindlustusandjad tagavad, et kõik dokumentaalsed tõendid tehakse kogu taotluse hindamise vältel järelevalveasutusele kättesaadavaks, sealhulgas võimaluse korral elektroonilisel kujul.

10.   Kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust kõigist muudatustest seoses oma taotluse üksikasjadega. Kui kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust oma taotluse muutmisest, käsitatakse seda uue taotlusena, välja arvatud juhul, kui:

| a) | muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või kohanduste tegemiseks või |
| --- | --- |

a)

muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või kohanduste tegemiseks või

| b) | järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta. |
| --- | --- |

b)

järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta.

11.   Kindlustus- või edasikindlustusandja võib taotluse tagasi võtta, teatades sellest kirjalikult mis tahes etapis enne järelevalveasutuse otsust. Kui kindlustus- või edasikindlustusandja esitab seejärel taotluse uuesti või esitab ajakohastatud taotluse, käsitab järelevalveasutus seda uue taotlusena.

Artikkel 7

Taotluse kohta otsuse tegemine

1.   Taotluse heakskiitmise üle otsuse tegemisel võib järelevalveasutus võtta arvesse muid tõendeid kui need, mis on loetletud käesoleva määruse artiklites 2–5, kui kõnealused tõendid on asjakohased direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõikes 1 ja artiklis 77c sätestatud tingimuste täitmise hindamiseks.

2.   Järelevalveasutuse otsusest taotluse heakskiitmise kohta teatatakse kirjalikult taotlusega samas keeles.

3.   Kui mitme kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfelli suhtes on esitatud sama taotlus, võib järelevalveasutus otsustada kiita taotluse heaks mõne, kuid mitte kõigi taotluses käsitletava portfelli suhtes. Sellisel juhul täpsustatakse otsust käsitlevas kirjalikus teatises, milliste kindlustus- või edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfellide suhtes võib kohaldada kattuvuse kohandamist.

4.   Kui järelevalveasutus otsustab taotluse mõne või kõigi taotluses käsitletava portfelli suhtes tagasi lükata, esitab ta selgelt sellise otsuse põhjused.

5.   Kui kindlustus- ja edasikindlustusandjad saavad heakskiidu kohaldada kindlustus- ja edasikindlustuslepingutest tulenevate kohustuste portfelli suhtes kattuvuse kohandamist, loetakse heakskiitva otsuse ulatust selliseks, et see hõlmab kõnealusele kattuvuse kohandamise portfellile tulevikus lisatavaid kindlustus- ja edasikindlustuslepingutest tulenevaid kohustusi ja varasid, tingimusel et kindlustus- ja edasikindlustusandjad suudavad tõendada järgmist:

| a) | tulevastel kohustustel ja varadel on samad omadused kui heakskiidu saanud kattuvuse kohandamise portfellis sisalduvatel kohustustel ja varadel; |
| --- | --- |

a)

tulevastel kohustustel ja varadel on samad omadused kui heakskiidu saanud kattuvuse kohandamise portfellis sisalduvatel kohustustel ja varadel;

| b) | kattuvuse kohandamise portfell vastab endiselt direktiivi 2009/138/EÜ asjakohastele tingimustele. |
| --- | --- |

b)

kattuvuse kohandamise portfell vastab endiselt direktiivi 2009/138/EÜ asjakohastele tingimustele.

Artikkel 8

Järelevalveasutuse heakskiidu tühistamine

Kui järelevalveasutus leiab, et kindlustus- või edasikindlustusandja, kes on saanud heakskiidu kohaldada kattuvuse kohandamist, ei vasta enam direktiivi 2009/138/EÜ artikli 77b lõikes 1 või artiklis 77c sätestatud tingimustele, teavitab järelevalveasutus viivitamata kindlustus- või edasikindlustusandjat ning selgitab mittevastavuse laadi.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/35, 10. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).

3

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/501,

24. märts 2015,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 26. juunil 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algmäärus artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2). |
| --- | --- |

(1)

26. juunil 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algmäärus artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2).

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootjate nimel 13. mail 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”). Kaebuse esitaja toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootjate nimel 13. mail 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”). Kaebuse esitaja toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (3) | 14. augustil 2014 algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina RVst pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga Euroopa Liitu ja alustas eraldi uurimist. Komisjon avaldas teate subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(3)

14. augustil 2014 algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina RVst pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga Euroopa Liitu ja alustas eraldi uurimist. Komisjon avaldas teate subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

1.2.   Registreerimine

| (4) | Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 15. detsembril 2014 vastu rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014, (4) millega kehtestati Hiina RVst ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes registreerimisnõue alates 17. detsembrist 2014. |
| --- | --- |

(4)

Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 15. detsembril 2014 vastu rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014, (4) millega kehtestati Hiina RVst ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes registreerimisnõue alates 17. detsembrist 2014.

1.3.   Huvitatud isikud

| (5) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ja Taiwani ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide ja Lõuna-Aafrika tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on valinud Ameerika Ühendriigid kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik”) algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ja Taiwani ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide ja Lõuna-Aafrika tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on valinud Ameerika Ühendriigid kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik”) algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.

| (6) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

a)   Väljavõtteline uuring

| (7) | Algatamisteates teatas komisjon, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates teatas komisjon, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17.

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (8) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi tootmismahu alusel. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas umbes 50 % tootmismahust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Esialgse valimi kohta märkusi ei tehtud ja see kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi tootmismahu alusel. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas umbes 50 % tootmismahust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Esialgse valimi kohta märkusi ei tehtud ja see kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.

Importijate väljavõtteline uuring

| (9) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(9)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (10) | 31 sõltumatut importijat esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon neljast importijast valimi suurima liitu imporditud mahu alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. |
| --- | --- |

(10)

31 sõltumatut importijat esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon neljast importijast valimi suurima liitu imporditud mahu alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega.

| (11) | Laekusid märkused ühe valitud importija omandistruktuuri kohta. Huvitatud isikud väitsid, et ühte importijat ei peaks valimisse võtma, sest ta on seotud liidu tootjaga. Kõnealune importija ei olnud aga ühegi liidu tootjaga seotud uurimisperioodi jooksul, vaid selline seos tekkis alles hiljem. Lisaks tähendab mõiste „sõltumatu importija”, et puudub seos eksportivate tootjatega. Sõltumatu importija võib tõepoolest olla seotud liidu tootjaga. |
| --- | --- |

(11)

Laekusid märkused ühe valitud importija omandistruktuuri kohta. Huvitatud isikud väitsid, et ühte importijat ei peaks valimisse võtma, sest ta on seotud liidu tootjaga. Kõnealune importija ei olnud aga ühegi liidu tootjaga seotud uurimisperioodi jooksul, vaid selline seos tekkis alles hiljem. Lisaks tähendab mõiste „sõltumatu importija”, et puudub seos eksportivate tootjatega. Sõltumatu importija võib tõepoolest olla seotud liidu tootjaga.

Taiwani eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (12) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Taiwani eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Taiwani esindajad ELi juures selgitaksid välja teised eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtaksid nendega ühendust. |
| --- | --- |

(12)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Taiwani eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Taiwani esindajad ELi juures selgitaksid välja teised eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtaksid nendega ühendust.

| (13) | Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimis osalema üheksa asjaomase riigi väidetavat eksportivat tootjat. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast (kellest kolm on seotud), võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(13)

Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimis osalema üheksa asjaomase riigi väidetavat eksportivat tootjat. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast (kellest kolm on seotud), võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

| (14) | Uurimine näitas, et kaks valimisse kaasatud äriühingut ja kaks koostööd tegevat valimisse kaasamata äriühingut ei vasta eksportiva tootja määratlusele, sest nad tegutsevad üksnes töötlemiskeskustena ja kasutavad vaatlusalust toodet tootmissisendina. Tehti kindlaks, et nendel äriühingutel ei ole kuum- ega külmvaltsimisseadmeid ja nende lisaväärtus on võrreldes nende sisendikuludega väike. Nad ostavad ja müüvad vaatlusalust toodet mitme eri liigina (vt põhjendused 26–28). |
| --- | --- |

(14)

Uurimine näitas, et kaks valimisse kaasatud äriühingut ja kaks koostööd tegevat valimisse kaasamata äriühingut ei vasta eksportiva tootja määratlusele, sest nad tegutsevad üksnes töötlemiskeskustena ja kasutavad vaatlusalust toodet tootmissisendina. Tehti kindlaks, et nendel äriühingutel ei ole kuum- ega külmvaltsimisseadmeid ja nende lisaväärtus on võrreldes nende sisendikuludega väike. Nad ostavad ja müüvad vaatlusalust toodet mitme eri liigina (vt põhjendused 26–28).

| (15) | Üks neist äriühingutest on aga seotud valimisse kaasatud eksportiva tootjaga. Seetõttu käsitleti teda uurimise käigus sellesse kontserni kuuluva äriühinguna. Pärast eksportiva tootja määratlusele mittevastanud äriühingute väljaarvamist valimist esindab ülejäänud valim vähemalt umbes 48 % Taiwanist liitu suunatud ekspordi mahust ja umbes 80 % Taiwani omamaisest müügist. Seetõttu oli valim endiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(15)

Üks neist äriühingutest on aga seotud valimisse kaasatud eksportiva tootjaga. Seetõttu käsitleti teda uurimise käigus sellesse kontserni kuuluva äriühinguna. Pärast eksportiva tootja määratlusele mittevastanud äriühingute väljaarvamist valimist esindab ülejäänud valim vähemalt umbes 48 % Taiwanist liitu suunatud ekspordi mahust ja umbes 80 % Taiwani omamaisest müügist. Seetõttu oli valim endiselt tüüpiline.

| (16) | Komisjon jättis individuaalse dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisest välja teised kolm äriühingut. Seetõttu nendele kolmele äriühingule tollimaksumäära ei kehtestatud. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon jättis individuaalse dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisest välja teised kolm äriühingut. Seetõttu nendele kolmele äriühingule tollimaksumäära ei kehtestatud.

Individuaalne kontrollimine

| (17) | Üks Taiwani eksportiv tootja taotles individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 ja tema taotlus rahuldati. |
| --- | --- |

(17)

Üks Taiwani eksportiv tootja taotles individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 ja tema taotlus rahuldati.

Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (18) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Hiina RV eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Hiina ametiasutused selgitaksid välja teised eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest. |
| --- | --- |

(18)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Hiina RV eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Hiina ametiasutused selgitaksid välja teised eksportivad tootjad – kui neid on –, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest.

| (19) | Kaheksa Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast äriühingust, mis kuuluvad kahte rühma, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(19)

Kaheksa Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast äriühingust, mis kuuluvad kahte rühma, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

b)   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid Hiina RV eksportivatele tootjatele

| (20) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, ning teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Hiina RV ametiasutustele. Ükski eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(20)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, ning teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Hiina RV ametiasutustele. Ükski eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist.

c)   Küsimustik

| (21) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud Hiina ja Taiwani eksportivatele tootjatele, eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist, kahe võimaliku võrdlusriigi tootjatele, samuti valimisse kaasatud liidu tootjatele, valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele ning kasutajatele, kes olid endast teada andnud. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud Hiina ja Taiwani eksportivatele tootjatele, eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist, kahe võimaliku võrdlusriigi tootjatele, samuti valimisse kaasatud liidu tootjatele, valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele ning kasutajatele, kes olid endast teada andnud.

| (22) | Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kaasatud Taiwani eksportivalt tootjalt (sealhulgas kahelt, kes ei osutunud eksportivaks tootjaks), ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt, kes taotles individuaalset kontrollimist, kahelt Ameerika Ühendriikide (võrdlusriik) tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, neljalt valimisse kaasatud sõltumatult importijalt ja kuuelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(22)

Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kaasatud Taiwani eksportivalt tootjalt (sealhulgas kahelt, kes ei osutunud eksportivaks tootjaks), ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt, kes taotles individuaalset kontrollimist, kahelt Ameerika Ühendriikide (võrdlusriik) tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, neljalt valimisse kaasatud sõltumatult importijalt ja kuuelt kasutajalt.

d)   Kontrollkäigud

| (23) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
  Liidu tootjad






  — | Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itaalia, |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad

—

Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itaalia,

| — | Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios ja Madrid, Hispaania, |
| --- | --- |

—

Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios ja Madrid, Hispaania,

| — | Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Prantsusmaa. |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Prantsusmaa.

Seotud töötlemiskeskus Acciai Speciali Terni SpA

| — | Terninox, Ceriano Laghetto, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Terninox, Ceriano Laghetto, Itaalia.

Kaebuse esitaja

| — | Eurofer, Brüssel, Belgia. |
| --- | --- |

—

Eurofer, Brüssel, Belgia.

Taiwani eksportivad tootjad

| — | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei, |
| --- | --- |

—

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei,

| — | Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung, |
| --- | --- |

—

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung,

| — | YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien, |
| --- | --- |

—

YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien,

| — | Yieh Mau Corporation, Kaohsiung, |
| --- | --- |

—

Yieh Mau Corporation, Kaohsiung,

| — | Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung. |
| --- | --- |

—

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.

Hiina RV eksportivad tootjad

| — | Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

—

Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai,

| — | Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo, |
| --- | --- |

—

Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,

| — | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan. |
| --- | --- |

—

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.

Liidu seotud importija

| — | Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Saksamaa.

| (24) | Komisjon korraldas eksportivate tootjate, ühenduste ja importijatega ärakuulamisi, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon korraldas eksportivate tootjate, ühenduste ja importijatega ärakuulamisi, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

1.4.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (25) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(25)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (26) | Vaatlusalune toode on Hiina RVst ja Taiwanist pärinev roostevabast terasest lehtvaltsmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(26)

Vaatlusalune toode on Hiina RVst ja Taiwanist pärinev roostevabast terasest lehtvaltsmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (27) | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kasutatakse paljudes valdkondades, näiteks kodumasinate (nt pesumasinate ja nõudepesumasinate sisemus), keevistorude ja meditsiiniseadmete tootmisel, toiduainete töötlemisel ja autotööstuses. |
| --- | --- |

(27)

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kasutatakse paljudes valdkondades, näiteks kodumasinate (nt pesumasinate ja nõudepesumasinate sisemus), keevistorude ja meditsiiniseadmete tootmisel, toiduainete töötlemisel ja autotööstuses.

| (28) | Uurimine on näidanud, et kõigil vaatlusaluse toote eri liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse üldiselt ühesugusel otstarbel. |
| --- | --- |

(28)

Uurimine on näidanud, et kõigil vaatlusaluse toote eri liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse üldiselt ühesugusel otstarbel.

2.2.   Samasugune toode

| (29) | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodab ja müüb liidus liidu tootmisharu, ning roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse ja müüakse asjaomastes riikides ja võrdlusriigis, on sisuliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad põhikasutusvaldkonnad nagu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse asjaomastes riikides ja müüakse ekspordiks liitu. Seega käsitatakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(29)

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodab ja müüb liidus liidu tootmisharu, ning roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse ja müüakse asjaomastes riikides ja võrdlusriigis, on sisuliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad põhikasutusvaldkonnad nagu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse asjaomastes riikides ja müüakse ekspordiks liitu. Seega käsitatakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

| (30) | Huvitatud isikud väitsid, et teatavat liiki tooted (sealhulgas kitsad ja täppisribad) tuleks uurimise reguleerimisalast välja jätta, sest liidu tootjad ei suuda neid turusegmente täies ulatuses varustada. Liidu tootmisharu esitas aga tõendid selle kohta, et suudab neid turusegmente täielikult varustada. |
| --- | --- |

(30)

Huvitatud isikud väitsid, et teatavat liiki tooted (sealhulgas kitsad ja täppisribad) tuleks uurimise reguleerimisalast välja jätta, sest liidu tootjad ei suuda neid turusegmente täies ulatuses varustada. Liidu tootmisharu esitas aga tõendid selle kohta, et suudab neid turusegmente täielikult varustada.

| (31) | Seoses täppisribadega väitsid samad isikud veel, et Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat on otsustanud jätta Outokumpu/INOXUMi ühinemise analüüsis kõnealuse tooteliigi asjaomaselt tooteturult välja (5). Ühinemise analüüsil keskendutakse turu määratluses siiski nõudluse ja pakkumise poole asendatavusele. Dumpinguvastase juhtumi korral määratletakse turg vaatlusaluse toote füüsikaliste omaduste alusel. Seetõttu võivad dumpinguvastase juhtumi korral tooteliigid teatud näitajate (laius, tolerants, mehaanilised omadused) poolest erineda. Pealegi hõlmas uurimine seda tooteliiki algusest peale, kui liidu täppisribade tootjatega võeti ühendust representatiivsuse hindamisel. |
| --- | --- |

(31)

Seoses täppisribadega väitsid samad isikud veel, et Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat on otsustanud jätta Outokumpu/INOXUMi ühinemise analüüsis kõnealuse tooteliigi asjaomaselt tooteturult välja (5). Ühinemise analüüsil keskendutakse turu määratluses siiski nõudluse ja pakkumise poole asendatavusele. Dumpinguvastase juhtumi korral määratletakse turg vaatlusaluse toote füüsikaliste omaduste alusel. Seetõttu võivad dumpinguvastase juhtumi korral tooteliigid teatud näitajate (laius, tolerants, mehaanilised omadused) poolest erineda. Pealegi hõlmas uurimine seda tooteliiki algusest peale, kui liidu täppisribade tootjatega võeti ühendust representatiivsuse hindamisel.

| (32) | Komisjon lükkas seetõttu kõnealuse väite tagasi ja jättis uurimise reguleerimisala muutmata. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon lükkas seetõttu kõnealuse väite tagasi ja jättis uurimise reguleerimisala muutmata.

3.   DUMPING

3.1.   Hiina RV

3.1.1.   Normaalväärtus

3.1.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon normaalväärtuse kooskõlas selle määruse artikli 2 lõigetega 1–6 nende Hiina RV eksportivate tootjate jaoks, kes väitsid ja tõendasid, et nad vastavad nimetatud määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele ja seega saab neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon normaalväärtuse kooskõlas selle määruse artikli 2 lõigetega 1–6 nende Hiina RV eksportivate tootjate jaoks, kes väitsid ja tõendasid, et nad vastavad nimetatud määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele ja seega saab neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (34) | Et teha kindlaks, kas algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused on täidetud, soovis komisjon vajalikku teavet, paludes asjaomastel eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Ükski neist ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(34)

Et teha kindlaks, kas algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused on täidetud, soovis komisjon vajalikku teavet, paludes asjaomastel eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Ükski neist ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist.

3.1.1.2.   Võrdlusriik

| (35) | Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks oli vaja valida võrdlusriik. |
| --- | --- |

(35)

Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks oli vaja valida võrdlusriik.

| (36) | Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud sobivaks võrdlusriigiks Ameerika Ühendriigid, ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(36)

Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud sobivaks võrdlusriigiks Ameerika Ühendriigid, ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

| (37) | Komisjon võttis ühendust mitme võimaliku võrdlusriigiga (India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Taiwan ja Ameerika Ühendriigid) ning palus saadud teabe alusel 32 Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide samasuguse toote teadaoleval tootjal teavet anda. India tootjate kohta teavet ei saadud ja seetõttu ei saanud Indiat võimaliku võrdlusriigina käsitada. Taiwan on sama uurimise objekt ja seetõttu kaaluti uurimisaluste tootjate esitatud teavet sel eesmärgil. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon võttis ühendust mitme võimaliku võrdlusriigiga (India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Taiwan ja Ameerika Ühendriigid) ning palus saadud teabe alusel 32 Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide samasuguse toote teadaoleval tootjal teavet anda. India tootjate kohta teavet ei saadud ja seetõttu ei saanud Indiat võimaliku võrdlusriigina käsitada. Taiwan on sama uurimise objekt ja seetõttu kaaluti uurimisaluste tootjate esitatud teavet sel eesmärgil.

| (38) | Võrdlusriigi tootjate küsimustikule vastas ainult kaks Ameerika Ühendriikide tootjat. Seega pidi komisjon valima Ameerika Ühendriikide ja Taiwani vahel. |
| --- | --- |

(38)

Võrdlusriigi tootjate küsimustikule vastas ainult kaks Ameerika Ühendriikide tootjat. Seega pidi komisjon valima Ameerika Ühendriikide ja Taiwani vahel.

| (39) | Ameerika Ühendriikides on vähemalt neli suurt samasuguse toote tootjat (kolm on vertikaalselt integreeritud ja üks mitte) ning kogutootmine ja -tarbimine on võrreldavad Hiina RV tootmise ja tarbimisega. Taiwanis on üks suur vertikaalselt integreeritud tootjate kontsern, mis suunab turgu, hoolimata mõne väikese integreerimata tootja olemasolust. Tootmisprotsess Ameerika Ühendriikides sarnaneb Taiwani omaga ja vähemalt mõne Hiina RV eksportiva tootja tootmisprotsessiga. Ameerika Ühendriikides ja Taiwanis kasutatav tooraine on enamjaolt sama. Ameerika Ühendriikides on kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud Jaapani, Lõuna-Korea ja Taiwani suhtes ning Taiwanis Hiina ja Lõuna-Korea suhtes. Siiski on samasuguste toodete import Ameerika Ühendriikidesse ja Taiwani märkimisväärne: uurimisperioodil moodustas see vastavalt umbes 17 % ja 37 % nende kogutarbimise mahust. Peamised Ameerika Ühendriikidesse eksportivad riigid on Mehhiko, Hiina RV, Taiwan, Prantsusmaa, Soome, Jaapan ja Saksamaa, Taiwani ekspordivad aga Hiina RV, Lõuna-Korea, Jaapan, Soome ja Vietnam. |
| --- | --- |

(39)

Ameerika Ühendriikides on vähemalt neli suurt samasuguse toote tootjat (kolm on vertikaalselt integreeritud ja üks mitte) ning kogutootmine ja -tarbimine on võrreldavad Hiina RV tootmise ja tarbimisega. Taiwanis on üks suur vertikaalselt integreeritud tootjate kontsern, mis suunab turgu, hoolimata mõne väikese integreerimata tootja olemasolust. Tootmisprotsess Ameerika Ühendriikides sarnaneb Taiwani omaga ja vähemalt mõne Hiina RV eksportiva tootja tootmisprotsessiga. Ameerika Ühendriikides ja Taiwanis kasutatav tooraine on enamjaolt sama. Ameerika Ühendriikides on kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud Jaapani, Lõuna-Korea ja Taiwani suhtes ning Taiwanis Hiina ja Lõuna-Korea suhtes. Siiski on samasuguste toodete import Ameerika Ühendriikidesse ja Taiwani märkimisväärne: uurimisperioodil moodustas see vastavalt umbes 17 % ja 37 % nende kogutarbimise mahust. Peamised Ameerika Ühendriikidesse eksportivad riigid on Mehhiko, Hiina RV, Taiwan, Prantsusmaa, Soome, Jaapan ja Saksamaa, Taiwani ekspordivad aga Hiina RV, Lõuna-Korea, Jaapan, Soome ja Vietnam.

| (40) | Neid asjaolusid silmas pidades peetakse Ameerika Ühendriike sobivamaks võrdlusriigiks peamiselt kahel põhjusel:






  i) | kui Ameerika Ühendriikide turul on konkurents väga tihe, siis Taiwanis suunab terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turgu ja hindu suurel määral üks äriühingute kontsern; |
| --- | --- | --- |

(40)

Neid asjaolusid silmas pidades peetakse Ameerika Ühendriike sobivamaks võrdlusriigiks peamiselt kahel põhjusel:

i)

kui Ameerika Ühendriikide turul on konkurents väga tihe, siis Taiwanis suunab terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turgu ja hindu suurel määral üks äriühingute kontsern;

| ii) | Taiwani siseturg on palju väiksem kui Hiina RVs ja Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

ii)

Taiwani siseturg on palju väiksem kui Hiina RVs ja Ameerika Ühendriikides.

| (41) | Huvitatud isikud ei olnud nõus, et Ameerika Ühendriike kasutatakse võrdlusriigina, peamiselt väidetavalt erineva tootmisprotsessi ja tootmises kasutatava muud liiki tooraine tõttu. Nad väitsid, et selles mõttes on Taiwan, kes on ka käesoleva uurimise objekt, sobivam võrdlusriik kui Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- |

(41)

Huvitatud isikud ei olnud nõus, et Ameerika Ühendriike kasutatakse võrdlusriigina, peamiselt väidetavalt erineva tootmisprotsessi ja tootmises kasutatava muud liiki tooraine tõttu. Nad väitsid, et selles mõttes on Taiwan, kes on ka käesoleva uurimise objekt, sobivam võrdlusriik kui Ameerika Ühendriigid.

| (42) | Selles etapis jõudis komisjon järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Ameerika Ühendriigid sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(42)

Selles etapis jõudis komisjon järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Ameerika Ühendriigid sobiv võrdlusriik.

3.1.1.3.   Normaalväärtus (võrdlusriik)

| (43) | Võrdlusriigis koostööd teinud tootjatelt saadud teavet kasutati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate jaoks, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(43)

Võrdlusriigis koostööd teinud tootjatelt saadud teavet kasutati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate jaoks, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

| (44) | Kõigepealt uuris komisjon, kas võrdlusriigis kahe koostööd teinud tootja omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Omamaine müük on tüüpiline, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli kahe koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi omamaisel turul tüüpiline. |
| --- | --- |

(44)

Kõigepealt uuris komisjon, kas võrdlusriigis kahe koostööd teinud tootja omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Omamaine müük on tüüpiline, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli kahe koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi omamaisel turul tüüpiline.

| (45) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul. |
| --- | --- |

(45)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul.

| (46) | Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suure osakaalu moodustas uurimisperioodil iga tooteliigi kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(46)

Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suure osakaalu moodustas uurimisperioodil iga tooteliigi kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (47) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  i) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdväärse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust; |
| --- | --- | --- |

(47)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

i)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdväärse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust;

| ii) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

ii)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (48) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. Komisjon võttis arvesse kõiki omamaise müügina deklareeritud tehinguid, sest ei olnud põhjust kahelda, et need olid määratud sisetarbimiseks. |
| --- | --- |

(48)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. Komisjon võttis arvesse kõiki omamaise müügina deklareeritud tehinguid, sest ei olnud põhjust kahelda, et need olid määratud sisetarbimiseks.

| (49) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral uurimisperioodil, kui






  i) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või |
| --- | --- | --- |

(49)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral uurimisperioodil, kui

i)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või

| ii) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

ii)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

3.1.2.   Ekspordihind

| (50) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad müüsid oma tooteid liitu ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele või – ühe eksportiva tootja puhul – sellise seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana. |
| --- | --- |

(50)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad müüsid oma tooteid liitu ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele või – ühe eksportiva tootja puhul – sellise seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana.

| (51) | Kui eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks otse sõltumatutele klientidele liidus, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks. |
| --- | --- |

(51)

Kui eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks otse sõltumatutele klientidele liidus, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks.

| (52) | Kui eksportiv tootja müüs vaatlusaluse toote ekspordiks liitu seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal. |
| --- | --- |

(52)

Kui eksportiv tootja müüs vaatlusaluse toote ekspordiks liitu seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal.

3.1.3.   Võrdlus

| (53) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (54) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude põhjal. |
| --- | --- |

(54)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude põhjal.

3.1.4.   Dumpingumarginaalid

| (55) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendused 43–49 eespool) vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(55)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendused 43–49 eespool) vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (56) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised.

  Tabel 1


  Hiina RV dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |

(56)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised.

Tabel 1

Hiina RV dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

(%)

Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

| (57) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel. |
| --- | --- |

(57)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel.

| (58) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 30,0 %. |
| --- | --- |

(58)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 30,0 %.

| (59) | Kõigi teiste asjaomase riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(59)

Kõigi teiste asjaomase riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

| (60) | Koostöö taset peeti kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali valimisse kaasatud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel. |
| --- | --- |

(60)

Koostöö taset peeti kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali valimisse kaasatud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel.

| (61) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

  Tabel 2


  Hiina RV dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 30,0 |
| Kõik teised äriühingud | 34,9 |

(61)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Tabel 2

Hiina RV dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

(%)

Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

Teised koostööd tegevad äriühingud

30,0

Kõik teised äriühingud

34,9

3.2.   Taiwan

3.2.1.   Normaalväärtus

| (62) | Esmalt uuris komisjon, kas iga uuritud eksportiva tootja omamaine müük oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Uuritud eksportivate tootjate puhul vaatles komisjon valimisse kaasatud eksportivaid tootjaid ja üht eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul eksportiva tootja kohta moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. |
| --- | --- |

(62)

Esmalt uuris komisjon, kas iga uuritud eksportiva tootja omamaine müük oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Uuritud eksportivate tootjate puhul vaatles komisjon valimisse kaasatud eksportivaid tootjaid ja üht eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul eksportiva tootja kohta moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu.

| (63) | Komisjon leidis, et uuritud eksportivate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas olulises koguses samasugust toodet, mida müüdi turustajatele, kes selle omakorda edasi eksportisid. Arvutus, mis põhineb koostööd tegevate äriühingutelt saadud tootmisandmetel ning Taiwani samasuguse toote impordi ja ekspordi statistikal, kinnitas, et koostööd tegevate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas umbes 50 % kaudsest ekspordist, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon leidis, et uuritud eksportivate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas olulises koguses samasugust toodet, mida müüdi turustajatele, kes selle omakorda edasi eksportisid. Arvutus, mis põhineb koostööd tegevate äriühingutelt saadud tootmisandmetel ning Taiwani samasuguse toote impordi ja ekspordi statistikal, kinnitas, et koostööd tegevate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas umbes 50 % kaudsest ekspordist, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks.

| (64) | Lisaks leidis komisjon, et Taiwani siseturul toimis hinnaalanduste süsteem. Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja selgitas, et see süsteem oli mõeldud selleks, et anda stiimul kohalikele töötlemiskeskustele (turustajad), kes ekspordivad nende terasetooteid edasi. Et kahe peamise tootja omamaisel turul kehtestatud hinnad, sealhulgas hinnaalandused, edastatakse iga kuu laialdaselt kõigile turustajatele, mõjutab Taiwani praegune hinnakujundussüsteem omamisel turul müüdavate ja edasi eksporditavate kaupade hindade kindlaksmääramist suurel määral, isegi kui puuduvad hinnaalandused, mida pakuvad teised tootjad oma klientidele. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks leidis komisjon, et Taiwani siseturul toimis hinnaalanduste süsteem. Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja selgitas, et see süsteem oli mõeldud selleks, et anda stiimul kohalikele töötlemiskeskustele (turustajad), kes ekspordivad nende terasetooteid edasi. Et kahe peamise tootja omamaisel turul kehtestatud hinnad, sealhulgas hinnaalandused, edastatakse iga kuu laialdaselt kõigile turustajatele, mõjutab Taiwani praegune hinnakujundussüsteem omamisel turul müüdavate ja edasi eksporditavate kaupade hindade kindlaksmääramist suurel määral, isegi kui puuduvad hinnaalandused, mida pakuvad teised tootjad oma klientidele.

| (65) | Kohapealsete kontrollide tulemusi silmas pidades paluti kolmel eksportival tootjal uuesti läbi vaadata Taiwani teatatud omamaise turu müügiandmed ja eemaldada kõik näitajad müügi kohta, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks. Kõnealused tootjad aga vaid kinnitasid, et nad ei olnud teadlikud oma klientidele müüdava samasuguse toote lõppsihtkohast. |
| --- | --- |

(65)

Kohapealsete kontrollide tulemusi silmas pidades paluti kolmel eksportival tootjal uuesti läbi vaadata Taiwani teatatud omamaise turu müügiandmed ja eemaldada kõik näitajad müügi kohta, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks. Kõnealused tootjad aga vaid kinnitasid, et nad ei olnud teadlikud oma klientidele müüdava samasuguse toote lõppsihtkohast.

| (66) | Nagu on selgitatud põhjenduses 63 ja tagamaks, et normaalväärtus põhines ainult sisetarbimiseks määratud hindadel, lähtus komisjon esialgsetes dumpinguarvutustes konservatiivsest meetodist, kasutades teatatud andmeid, mis hõlmasid müüki lõppkasutajatele Taiwanis. Komisjon käsitas lõppkasutajana iga ettevõtjat, kes töötles samasuguse toote teiseks tooteks, mis ei olnud enam samasugune toode. Omamaisest müügist jäeti välja müük turustajatele ja kauplejatele, sest komisjon leidis uurimise käigus, et üks Taiwani peamistest turustajatest, kes omandas tarnijate kaudu omamaise müügina teatatud suure koguse samasugust toodet, eksportis enamiku ostetud kogusest. |
| --- | --- |

(66)

Nagu on selgitatud põhjenduses 63 ja tagamaks, et normaalväärtus põhines ainult sisetarbimiseks määratud hindadel, lähtus komisjon esialgsetes dumpinguarvutustes konservatiivsest meetodist, kasutades teatatud andmeid, mis hõlmasid müüki lõppkasutajatele Taiwanis. Komisjon käsitas lõppkasutajana iga ettevõtjat, kes töötles samasuguse toote teiseks tooteks, mis ei olnud enam samasugune toode. Omamaisest müügist jäeti välja müük turustajatele ja kauplejatele, sest komisjon leidis uurimise käigus, et üks Taiwani peamistest turustajatest, kes omandas tarnijate kaudu omamaise müügina teatatud suure koguse samasugust toodet, eksportis enamiku ostetud kogusest.

| (67) | Selle põhjal oli iga uuritud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline. |
| --- | --- |

(67)

Selle põhjal oli iga uuritud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.

| (68) | Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu nende uuritud eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(68)

Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu nende uuritud eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük oli tüüpiline.

| (69) | Seejärel kontrollis komisjon, kas uuritud eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega võrreldes tüüpilised vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele mõeldud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(69)

Seejärel kontrollis komisjon, kas uuritud eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega võrreldes tüüpilised vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele mõeldud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (70) | Järgmiseks määras komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele omamaisel turul oli uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(70)

Järgmiseks määras komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele omamaisel turul oli uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (71) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  i) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(71)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

i)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| ii) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

ii)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (72) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(72)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (73) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:






  i) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või |
| --- | --- | --- |

(73)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:

i)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või

| ii) | selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

ii)

selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

| (74) | Omamaise müügi analüüs näitas, et mõne tooteliigi puhul oli osa omamaist müüki kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana, kui põhjenduses 71 esitatud tingimused olid täidetud, või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena, kui need tingimused ei olnud täidetud. Et samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav või kui samasuguse toote müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. |
| --- | --- |

(74)

Omamaise müügi analüüs näitas, et mõne tooteliigi puhul oli osa omamaist müüki kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana, kui põhjenduses 71 esitatud tingimused olid täidetud, või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena, kui need tingimused ei olnud täidetud. Et samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav või kui samasuguse toote müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.

| (75) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uuritud eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:






  i) | uuritud eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil; |
| --- | --- | --- |

(75)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uuritud eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:

i)

uuritud eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil;

| ii) | kaalutud keskmine kasum, mida uuritud eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

ii)

kaalutud keskmine kasum, mida uuritud eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

| (76) | Ühe uuritud eksportiva tootja tootmiskulu kohandati. Et ka samasuguse toote tootmiseks kasutatavatest materjalidest suure osa hankis seotud tarnija, asendas komisjon nende materjalide ostmise kulud uuritud eksportiva tootja sisendite tootmisel tekkinud tootmiskuludega. |
| --- | --- |

(76)

Ühe uuritud eksportiva tootja tootmiskulu kohandati. Et ka samasuguse toote tootmiseks kasutatavatest materjalidest suure osa hankis seotud tarnija, asendas komisjon nende materjalide ostmise kulud uuritud eksportiva tootja sisendite tootmisel tekkinud tootmiskuludega.

| (77) | Sama eksportiva tootja puhul leidis komisjon veel, et metallijäätmete väärtuse kohandamist oli arvestatud kahekordselt, sest valmistoodeteks töödeldud sisendite kogust arvestati ilma jäägita. Seetõttu ei aktsepteerinud komisjon metallijäätmete väärtuse mahaarvamist lõpptoote tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(77)

Sama eksportiva tootja puhul leidis komisjon veel, et metallijäätmete väärtuse kohandamist oli arvestatud kahekordselt, sest valmistoodeteks töödeldud sisendite kogust arvestati ilma jäägita. Seetõttu ei aktsepteerinud komisjon metallijäätmete väärtuse mahaarvamist lõpptoote tootmiskuludest.

| (78) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul üldse või juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, lisati kõigi tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(78)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul üldse või juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, lisati kõigi tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

3.2.2.   Ekspordihind

| (79) | Uuritud eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele liidus või sõltumatute turustajate kaudu Taiwanis. Ekspordihind määrati seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(79)

Uuritud eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele liidus või sõltumatute turustajate kaudu Taiwanis. Ekspordihind määrati seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

3.2.3.   Võrdlus

| (80) | Komisjon võrdles uuritud eksportivate tootjate normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon võrdles uuritud eksportivate tootjate normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (81) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamisel võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid. |
| --- | --- |

(81)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamisel võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid.

| (82) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud neile enne kontrollkäike saadetud dumpinguvastastes küsimustikes antud valuutakursse. Seetõttu arvutas komisjon tehinguväärtused ümber, kasutades küsimustikes antud kursse. |
| --- | --- |

(82)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud neile enne kontrollkäike saadetud dumpinguvastastes küsimustikes antud valuutakursse. Seetõttu arvutas komisjon tehinguväärtused ümber, kasutades küsimustikes antud kursse.

3.2.4.   Dumpingumarginaalid

| (83) | Uuritud eksportivate tootjate puhul – sealhulgas kaks valimisse kaasatud seotud äriühingut ja üks, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, – võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(83)

Uuritud eksportivate tootjate puhul – sealhulgas kaks valimisse kaasatud seotud äriühingut ja üks, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, – võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (84) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.

  Tabel 3


  Taiwani dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuaalne kontrollimine) | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation | 10,9 |

(84)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.

Tabel 3

Taiwani dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuaalne kontrollimine)

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation

10,9

| (85) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel. |
| --- | --- |

(85)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.

| (86) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 10,9 %. |
| --- | --- |

(86)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 10,9 %.

| (87) | Kõigi teiste asjaomase riigi äriühingute puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate äriühingute liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(87)

Kõigi teiste asjaomase riigi äriühingute puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate äriühingute liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

| (88) | Koostöö taset peeti kõnealusel juhul kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon teha jääkmarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel. |
| --- | --- |

(88)

Koostöö taset peeti kõnealusel juhul kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon teha jääkmarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel.

| (89) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

  Tabel 4


  Taiwani dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation | 10,9 |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 10,9 |
| Kõik teised äriühingud | 12,0 |

(89)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Tabel 4

Taiwani dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation

10,9

Teised koostööd tegevad äriühingud

10,9

Kõik teised äriühingud

12,0

4.   KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (90) | Uurimisperioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa teadaolevat liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(90)

Uurimisperioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa teadaolevat liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (91) | Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt üle 3 miljoni tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks valimisse kaasatud tootjatelt kogutud andmete alusel ja kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud info abil. Suurim liidu tootja ei teinud koostööd ega esitanud kaebuse kohta vastuväiteid. Uurimise käigus tegid koostööd kuus liidu tootjat, kelle osa liidu müügis ja tootmises moodustab umbes 55 %. Nagu on märgitud põhjenduses 8, valiti valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(91)

Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt üle 3 miljoni tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks valimisse kaasatud tootjatelt kogutud andmete alusel ja kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud info abil. Suurim liidu tootja ei teinud koostööd ega esitanud kaebuse kohta vastuväiteid. Uurimise käigus tegid koostööd kuus liidu tootjat, kelle osa liidu müügis ja tootmises moodustab umbes 55 %. Nagu on märgitud põhjenduses 8, valiti valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

| (92) | Huvitatud isikud väitsid, et üks valimisse kaasatud liidu tootja tuleks liidu tootmisharu mõistest välja jätta, sest ta importis vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses. Liidu tootja asjaomastest riikidest pärit import oli aga alla 5 % vaatlusaluse toote koguimpordist ning alla 2 % selle müügimahust liidus. Selle põhjal väidetakse praeguses etapis, et kõnealune liidu tootja moodustab osa liidu tootmisharust. |
| --- | --- |

(92)

Huvitatud isikud väitsid, et üks valimisse kaasatud liidu tootja tuleks liidu tootmisharu mõistest välja jätta, sest ta importis vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses. Liidu tootja asjaomastest riikidest pärit import oli aga alla 5 % vaatlusaluse toote koguimpordist ning alla 2 % selle müügimahust liidus. Selle põhjal väidetakse praeguses etapis, et kõnealune liidu tootja moodustab osa liidu tootmisharust.

| (93) | Huvitatud isikud väitsid, et liidu suurima tootja valimist väljajätmise tõttu ei ole valim tüüpiline. Nagu juba märgitud, annavad neli valimisse kaasatud liidu tootjat ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et valim on tüüpiline. Igal juhul ei võtnud suurim tootja ühendust. |
| --- | --- |

(93)

Huvitatud isikud väitsid, et liidu suurima tootja valimist väljajätmise tõttu ei ole valim tüüpiline. Nagu juba märgitud, annavad neli valimisse kaasatud liidu tootjat ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et valim on tüüpiline. Igal juhul ei võtnud suurim tootja ühendust.

4.2.   Liidu tarbimine

| (94) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks lähtudes valimisse kaasatud tootjatelt liidu tootmisharu omatoodangu müügimahtude kohta saadud teabest, kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud andmetest ning Eurostati statistikast liidu turu impordimahu kohta. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks lähtudes valimisse kaasatud tootjatelt liidu tootmisharu omatoodangu müügimahtude kohta saadud teabest, kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud andmetest ning Eurostati statistikast liidu turu impordimahu kohta.

| (95) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 5


  Liidu tarbimine | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 3 161 737 | 3 250 977 | 3 256 438 | 3 300 127 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus, Eurostat. |

(95)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 5

Liidu tarbimine

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnides)

3 161 737

3 250 977

3 256 438

3 300 127

Indeks

100

103

103

104

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus, Eurostat.

| (96) | Vaatlusalusel perioodil oli liidu tarbimise pidev kasv 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Vaatlusalusel perioodil oli liidu tarbimise pidev kasv 4 %.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (97) | Komisjon uuris, kas vaatlusaluse toote importi asjaomastest riikidest tuleks hinnata kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon uuris, kas vaatlusaluse toote importi asjaomastest riikidest tuleks hinnata kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4.

| (98) | Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi kindlakstehtud dumpingumarginaal ületas algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnise. Kummastki asjaomasest riigist pärit import ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Uurimisperioodil oli Taiwani turuosa 5,1 % ja Hiina RV turuosa 4,3 %. |
| --- | --- |

(98)

Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi kindlakstehtud dumpingumarginaal ületas algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnise. Kummastki asjaomasest riigist pärit import ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Uurimisperioodil oli Taiwani turuosa 5,1 % ja Hiina RV turuosa 4,3 %.

| (99) | Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote konkurentsitingimused olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid imporditud tooted omavahel ja liidus toodetud samasuguse tootega, sest kõik tooted vastavad samadele üleilmsetele standarditele ja on seega omavahel asendatavad. Lisaks müüakse neid samade müügikanalite kaudu ja samasugustele tarbijarühmadele. |
| --- | --- |

(99)

Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote konkurentsitingimused olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid imporditud tooted omavahel ja liidus toodetud samasuguse tootega, sest kõik tooted vastavad samadele üleilmsetele standarditele ja on seega omavahel asendatavad. Lisaks müüakse neid samade müügikanalite kaudu ja samasugustele tarbijarühmadele.

| (100) | Taiwani terase- ja rauatööstuse ühendus (Taiwan Steel & Iron Industries Association, TSIIA) väitis, et komisjon ei peaks hindama Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt. Ta nentis, et kuigi roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali võib pidada algmääruse tähenduses sarnaseks, kehtivad Taiwani toodete müümisel liidu turul teistsugused konkurentsitingimused kui Hiina importtoodete puhul. Erinevused on seotud peamiselt tooteklassi ja kvaliteediga, sest Taiwani tooted on kvaliteetsemad. |
| --- | --- |

(100)

Taiwani terase- ja rauatööstuse ühendus (Taiwan Steel & Iron Industries Association, TSIIA) väitis, et komisjon ei peaks hindama Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt. Ta nentis, et kuigi roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali võib pidada algmääruse tähenduses sarnaseks, kehtivad Taiwani toodete müümisel liidu turul teistsugused konkurentsitingimused kui Hiina importtoodete puhul. Erinevused on seotud peamiselt tooteklassi ja kvaliteediga, sest Taiwani tooted on kvaliteetsemad.

| (101) | Väide eri kvaliteediklasside kohta on seotud üksnes eritoodetega, mis moodustavad impordist vähem kui 1 %. Lisaks vastavad kõik tooted (nii ELi, Hiina RV kui ka Taiwani omad) samadele üleilmsetele standarditele ning puudub igasugune kinnitus liidus toodetud ja imporditud samasuguste toodete füüsikaliste omaduste kvantitatiivsete erinevuste kohta, niisiis ei ole see argument põhjendatud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(101)

Väide eri kvaliteediklasside kohta on seotud üksnes eritoodetega, mis moodustavad impordist vähem kui 1 %. Lisaks vastavad kõik tooted (nii ELi, Hiina RV kui ka Taiwani omad) samadele üleilmsetele standarditele ning puudub igasugune kinnitus liidus toodetud ja imporditud samasuguste toodete füüsikaliste omaduste kvantitatiivsete erinevuste kohta, niisiis ei ole see argument põhjendatud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (102) | Seega olid kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Hiina RVst ja Taiwanist pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(102)

Seega olid kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Hiina RVst ja Taiwanist pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt.

4.3.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (103) | Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostatilt impordimahu kohta saadud andmete alusel. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostatilt impordimahu kohta saadud andmete alusel. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa.

| (104) | Asjaomaste riikide import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 6


  Impordi maht ja turuosa | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RVst pärit impordi maht (tonnides) | 56 477 | 95 876 | 87 759 | 143 420 |
| Indeks | 100 | 170 | 155 | 254 |
| Turuosa (%) | 1,8 | 2,9 | 2,7 | 4,3 |
| Indeks | 100 | 165 | 151 | 243 |
| Taiwanist pärit impordi maht (tonnides) | 127 664 | 173 968 | 132 392 | 169 097 |
| Indeks | 100 | 136 | 104 | 132 |
| Turuosa (%) | 4,0 | 5,4 | 4,1 | 5,1 |
| Indeks | 100 | 133 | 101 | 127 |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 |
| Indeks | 100 | 147 | 120 | 170 |
| Turuosa (%) | 5,8 | 8,3 | 6,8 | 9,5 |
| Indeks | 100 | 143 | 116 | 163 |
| Allikas: Eurostat. |

(104)

Asjaomaste riikide import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 6

Impordi maht ja turuosa

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Hiina RVst pärit impordi maht (tonnides)

56 477

95 876

87 759

143 420

Indeks

100

170

155

254

Turuosa (%)

1,8

2,9

2,7

4,3

Indeks

100

165

151

243

Taiwanist pärit impordi maht (tonnides)

127 664

173 968

132 392

169 097

Indeks

100

136

104

132

Turuosa (%)

4,0

5,4

4,1

5,1

Indeks

100

133

101

127

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

184 140

269 845

220 151

312 517

Indeks

100

147

120

170

Turuosa (%)

5,8

8,3

6,8

9,5

Indeks

100

143

116

163

Allikas: Eurostat.

| (105) | Asjaomastest riikidest pärit kumuleeritud import kasvas 2010. aastast kuni uurimisperioodini 70 %, kerkides 184 140 tonnilt 312 517 tonnini. Import kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2012. aastal, mil selle maht oli suurem kui 2010. aastal, kuid väiksem kui 2011. aastal. |
| --- | --- |

(105)

Asjaomastest riikidest pärit kumuleeritud import kasvas 2010. aastast kuni uurimisperioodini 70 %, kerkides 184 140 tonnilt 312 517 tonnini. Import kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2012. aastal, mil selle maht oli suurem kui 2010. aastal, kuid väiksem kui 2011. aastal.

| (106) | Kumulatiivne turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 63 %, kasvades 5,8 %-lt 9,5 %-le. Samamoodi nagu impordi maht, suurenes ka turuosa pidevalt kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2012. aastal. |
| --- | --- |

(106)

Kumulatiivne turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 63 %, kasvades 5,8 %-lt 9,5 %-le. Samamoodi nagu impordi maht, suurenes ka turuosa pidevalt kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2012. aastal.

4.3.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (107) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostatilt impordiväärtuse ja -mahu kohta saadud andmete alusel. Hinna allalöömine tehti kindlaks küsimustiku vastuste põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad, valimisse kaasatud eksportivad tootjad ja eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, millele viidatakse põhjenduses 17. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostatilt impordiväärtuse ja -mahu kohta saadud andmete alusel. Hinna allalöömine tehti kindlaks küsimustiku vastuste põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad, valimisse kaasatud eksportivad tootjad ja eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, millele viidatakse põhjenduses 17.

| (108) | Asjaomastest riikidest liitu imporditud toodete kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 7


  Impordihinnad | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV (eurot/tonn) | 2 175 | 2 280 | 2 253 | 2 008 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 92 |
| Taiwan (eurot/tonn) | 2 268 | 2 414 | 2 143 | 1 897 |
| Indeks | 100 | 106 | 94 | 84 |
| Asjaomased riigid (eurot/tonn) | 2 239 | 2 366 | 2 187 | 1 948 |
| Indeks | 100 | 106 | 98 | 87 |
| Allikas: Eurostat. |

(108)

Asjaomastest riikidest liitu imporditud toodete kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 7

Impordihinnad

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Hiina RV (eurot/tonn)

2 175

2 280

2 253

2 008

Indeks

100

105

104

92

Taiwan (eurot/tonn)

2 268

2 414

2 143

1 897

Indeks

100

106

94

84

Asjaomased riigid (eurot/tonn)

2 239

2 366

2 187

1 948

Indeks

100

106

98

87

Allikas: Eurostat.

| (109) | Aastatel 2010–2011 tõusid Hiina RV ja Taiwani impordihinnad kõigepealt 6 protsendipunkti. Seejärel langesid hinnad 19 protsendipunkti, nii et kokku oli hinnalangus 13 %. Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi hinnad järgisid sama suundumust, välja arvatud 2012. aastal, mil Hiina RV hinnad olid veel suhteliselt kõrged, kuid Taiwani omad juba suhteliselt madalad. Mõlemast riigist pärit impordi hinnad langesid 2012. aastast kuni uurimisperioodini veelgi. |
| --- | --- |

(109)

Aastatel 2010–2011 tõusid Hiina RV ja Taiwani impordihinnad kõigepealt 6 protsendipunkti. Seejärel langesid hinnad 19 protsendipunkti, nii et kokku oli hinnalangus 13 %. Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi hinnad järgisid sama suundumust, välja arvatud 2012. aastal, mil Hiina RV hinnad olid veel suhteliselt kõrged, kuid Taiwani omad juba suhteliselt madalad. Mõlemast riigist pärit impordi hinnad langesid 2012. aastast kuni uurimisperioodini veelgi.

| (110) | Et teha kindlaks hinna allalöömist uurimisperioodil, võrdles komisjon






  i) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mida kasutati müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul; |
| --- | --- | --- |

(110)

Et teha kindlaks hinna allalöömist uurimisperioodil, võrdles komisjon

i)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mida kasutati müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul;

| ii) | vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega uurimisega hõlmatud Hiina ja Taiwani tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele. |
| --- | --- |

ii)

vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega uurimisega hõlmatud Hiina ja Taiwani tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.

| (111) | Tehingute hindu võrreldi tooteliigiti, tehes vajaduse korral nõuetekohaseid kohandusi, ning pärast hinnaalanduste, komisjonitasude ja tarnekulude mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 9,6–11,3 %. |
| --- | --- |

(111)

Tehingute hindu võrreldi tooteliigiti, tehes vajaduse korral nõuetekohaseid kohandusi, ning pärast hinnaalanduste, komisjonitasude ja tarnekulude mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 9,6–11,3 %.

| (112) | Uurimise käigus selgus, et eksportivad tootjad müüvad peaaegu eranditult sõltumatutele turustajatele või terasetöötlemiskeskustele, samal ajal kui liidu tootmisharu müüs turustajatele, terasetöötlemiskeskustele ja lõppkasutajatele. Teisalt ei näidanud uurimine, et kaubandustasandi erinevus oleks hindu mõjutanud. Vastupidi, sõltumatud edasimüüjad ja terasetöötlemiskeskused väitsid, et nad ei saa liidu tootjatelt soodsamaid müügitingimusi kui kasutajad. |
| --- | --- |

(112)

Uurimise käigus selgus, et eksportivad tootjad müüvad peaaegu eranditult sõltumatutele turustajatele või terasetöötlemiskeskustele, samal ajal kui liidu tootmisharu müüs turustajatele, terasetöötlemiskeskustele ja lõppkasutajatele. Teisalt ei näidanud uurimine, et kaubandustasandi erinevus oleks hindu mõjutanud. Vastupidi, sõltumatud edasimüüjad ja terasetöötlemiskeskused väitsid, et nad ei saa liidu tootjatelt soodsamaid müügitingimusi kui kasutajad.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

| (113) | Uurides algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. |
| --- | --- |

(113)

Uurides algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

| (114) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 8, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasati neli tootjat. |
| --- | --- |

(114)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 8, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasati neli tootjat.

| (115) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud tootjatelt kogutud ja kaebuses liidu teiste tootjate kohta esitatud andmete alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(115)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud tootjatelt kogutud ja kaebuses liidu teiste tootjate kohta esitatud andmete alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.

| (116) | Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk. |
| --- | --- |

(116)

Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk.

| (117) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(117)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

| (118) | Huvitatud isikud väitsid, et valimisse kaasatud liidu tootjate andmeid tuleks kahju hindamisel kasutada järjepidevalt, mitte jagada näitajad makromajanduslikeks ja mikromajanduslikeks. Nad väitsid, et kaebuse esitaja sai makro- ja mikromajanduslike näitajate eraldi analüüsi manipuleerida, sest ta võis mõjutada makromajandusliku tasandi andmete kogumist, kuna otsus, kas konkreetne näitaja on makro- või mikromajanduslik, põhines teabe kättesaadavusel. |
| --- | --- |

(118)

Huvitatud isikud väitsid, et valimisse kaasatud liidu tootjate andmeid tuleks kahju hindamisel kasutada järjepidevalt, mitte jagada näitajad makromajanduslikeks ja mikromajanduslikeks. Nad väitsid, et kaebuse esitaja sai makro- ja mikromajanduslike näitajate eraldi analüüsi manipuleerida, sest ta võis mõjutada makromajandusliku tasandi andmete kogumist, kuna otsus, kas konkreetne näitaja on makro- või mikromajanduslik, põhines teabe kättesaadavusel.

| (119) | Komisjon tegi kindlaks ja võttis analüüsimiseks makromajanduslikud näitajad, mis tuvastati liidu tasandil, mitte ainult valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Makromajanduslike näitajate puhul leiti, et kogu liidu tootmisharu täielikud andmed, mis hõlmavad ka valimisse kaasatud äriühingutelt saadud andmeid, kajastavad vaatlusalusel perioodil valitsenud olukorda paremini kui andmed, mis käsitlevad vaid osa tööstusharust. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon tegi kindlaks ja võttis analüüsimiseks makromajanduslikud näitajad, mis tuvastati liidu tasandil, mitte ainult valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Makromajanduslike näitajate puhul leiti, et kogu liidu tootmisharu täielikud andmed, mis hõlmavad ka valimisse kaasatud äriühingutelt saadud andmeid, kajastavad vaatlusalusel perioodil valitsenud olukorda paremini kui andmed, mis käsitlevad vaid osa tööstusharust.

| (120) | Andmeid, mille kaebuse esitaja makromajanduslike näitajate hindamiseks edastas, peeti täpseks ja usaldusväärseks. Andmete tõesuse kontrollimiseks võrreldi neid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega. Teoreetiliselt näitaks kahju analüüs, mille puhul kasutatakse järjepidevalt ainult valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmeid, makromajanduslike näitajate puhul kehvemat pilti. Ei olnud alust arvata, et kaebuse esitaja oleks kahju analüüsiga manipuleerimiseks teavet tahtlikult varjanud. Seega ei ole põhjust jätta arvestamata kaebuse esitaja edastatud teavet makromajanduslike näitajate kohta. Niisiis ei saa nõustuda väitega, et kõigi kahjunäitajate analüüs peaks piirduma üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega. |
| --- | --- |

(120)

Andmeid, mille kaebuse esitaja makromajanduslike näitajate hindamiseks edastas, peeti täpseks ja usaldusväärseks. Andmete tõesuse kontrollimiseks võrreldi neid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega. Teoreetiliselt näitaks kahju analüüs, mille puhul kasutatakse järjepidevalt ainult valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmeid, makromajanduslike näitajate puhul kehvemat pilti. Ei olnud alust arvata, et kaebuse esitaja oleks kahju analüüsiga manipuleerimiseks teavet tahtlikult varjanud. Seega ei ole põhjust jätta arvestamata kaebuse esitaja edastatud teavet makromajanduslike näitajate kohta. Niisiis ei saa nõustuda väitega, et kõigi kahjunäitajate analüüs peaks piirduma üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (121) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus (külmvaltsimise tasandil) ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 3 195 908 | 3 159 359 | 3 222 857 | 3 036 688 |
| Indeks | 100 | 99 | 101 | 95 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 4 174 027 | 4 261 161 | 4 284 261 | 4 330 161 |
| Indeks | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 77 | 74 | 75 | 70 |
| Indeks | 100 | 97 | 98 | 92 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus. |

(121)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus (külmvaltsimise tasandil) ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

3 195 908

3 159 359

3 222 857

3 036 688

Indeks

100

99

101

95

Tootmisvõimsus (tonnides)

4 174 027

4 261 161

4 284 261

4 330 161

Indeks

100

102

103

104

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

77

74

75

70

Indeks

100

97

98

92

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.

| (122) | Aastatel 2010–2012 püsis tootmismaht stabiilsena. 2012. aastast uurimisperioodini vähenes see järsult (6 protsendipunkti), nii et stabiilsele nõudlusele vaatamata oli kogulangus 5 %. |
| --- | --- |

(122)

Aastatel 2010–2012 püsis tootmismaht stabiilsena. 2012. aastast uurimisperioodini vähenes see järsult (6 protsendipunkti), nii et stabiilsele nõudlusele vaatamata oli kogulangus 5 %.

| (123) | Samal ajal kasvas tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil mõõdukalt (4 %). Tootmisvõimsuse väike kasv võis johtuda liidu tööstusharus juurutatud tõhususprogrammide tulemusena paranenud masinapargi kasutamisest. |
| --- | --- |

(123)

Samal ajal kasvas tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil mõõdukalt (4 %). Tootmisvõimsuse väike kasv võis johtuda liidu tööstusharus juurutatud tõhususprogrammide tulemusena paranenud masinapargi kasutamisest.

| (124) | Selle tulemusena alanes tootmisvõimsuse rakendusaste kogu vaatlusalusel perioodil 8 %. On teada, et tootmisvõimsuse 100 % rakendusaste ei ole roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstuses saavutatav ega pikas plaanis jätkusuutlik. Ent üle 90 % tootmisvõimsuse rakendamisest, mida peetakse pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme puhul saavutatavaks, jääb liidu tootmisharus saavutatud tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil kaugele maha. Kuna tootmisvõimsuse ja pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme erinevus on väike, ei saanud see liidu tööstusharu langussuundumust mõjutada. |
| --- | --- |

(124)

Selle tulemusena alanes tootmisvõimsuse rakendusaste kogu vaatlusalusel perioodil 8 %. On teada, et tootmisvõimsuse 100 % rakendusaste ei ole roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstuses saavutatav ega pikas plaanis jätkusuutlik. Ent üle 90 % tootmisvõimsuse rakendamisest, mida peetakse pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme puhul saavutatavaks, jääb liidu tootmisharus saavutatud tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil kaugele maha. Kuna tootmisvõimsuse ja pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme erinevus on väike, ei saanud see liidu tööstusharu langussuundumust mõjutada.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (125) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügimaht ja turuosa | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 2 641 033 | 2 637 819 | 2 732 237 | 2 631 508 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 100 |
| Turuosa (%) | 84 | 81 | 84 | 80 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus. |

(125)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Müügimaht ja turuosa

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

2 641 033

2 637 819

2 732 237

2 631 508

Indeks

100

100

103

100

Turuosa (%)

84

81

84

80

Indeks

100

97

100

95

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.

| (126) | Liidu tootmisharu müügimaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, ehkki 2012. aastal oli see pisut suurem. |
| --- | --- |

(126)

Liidu tootmisharu müügimaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, ehkki 2012. aastal oli see pisut suurem.

| (127) | Kuigi liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas, nagu on kinnitatud põhjenduses 96, tõi üsna stabiilne müügimaht kaasa liidu tootmisharu turuosa 5 % vähenemise vaatlusalusel perioodil. Sarnaselt müügimahuga oli pilt 2012. aastal rõõmustavam. |
| --- | --- |

(127)

Kuigi liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas, nagu on kinnitatud põhjenduses 96, tõi üsna stabiilne müügimaht kaasa liidu tootmisharu turuosa 5 % vähenemise vaatlusalusel perioodil. Sarnaselt müügimahuga oli pilt 2012. aastal rõõmustavam.

4.4.2.3.   Kasv

| (128) | Nagu eespool kirjeldatud, püsis liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil kasvaval turul küllalt muutumatuna. Samal ajal hoogustus import asjaomastest riikidest tuntavalt. Selle tulemusena leidis turul vaatlusalusel perioodil aset ligikaudu 140 000 tonni suurune kasv, mille võib peaaegu eranditult kanda asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi arvele, mille maht suurenes samal perioodil 128 000 tonni. Seepärast ei saanud liidu tootmisharu turu kasvust mingit kasu. |
| --- | --- |

(128)

Nagu eespool kirjeldatud, püsis liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil kasvaval turul küllalt muutumatuna. Samal ajal hoogustus import asjaomastest riikidest tuntavalt. Selle tulemusena leidis turul vaatlusalusel perioodil aset ligikaudu 140 000 tonni suurune kasv, mille võib peaaegu eranditult kanda asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi arvele, mille maht suurenes samal perioodil 128 000 tonni. Seepärast ei saanud liidu tootmisharu turu kasvust mingit kasu.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (129) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Tööhõive ja tootlikkus | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 13 223 | 12 978 | 12 471 | 11 820 |
| Indeks | 100 | 98 | 94 | 89 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 242 | 235 | 258 | 257 |
| Indeks | 100 | 97 | 107 | 106 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus. |

(129)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tööhõive ja tootlikkus

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Töötajate arv

13 223

12 978

12 471

11 820

Indeks

100

98

94

89

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

242

235

258

257

Indeks

100

97

107

106

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.

| (130) | Töötajate arv liidu tootmisharus vähenes 2011. aastal 2 protsendipunkti, 2012. aastal 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti, mis näitab selget langustendentsi. Töötajate arvu kärpimine võib tuleneda erinevate tulemuslikkuskavade rakendamisest liidu tootjate seas ja tootmismahu vähenemisest. |
| --- | --- |

(130)

Töötajate arv liidu tootmisharus vähenes 2011. aastal 2 protsendipunkti, 2012. aastal 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti, mis näitab selget langustendentsi. Töötajate arvu kärpimine võib tuleneda erinevate tulemuslikkuskavade rakendamisest liidu tootjate seas ja tootmismahu vähenemisest.

| (131) | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstust peetakse üldiselt kapitalimahukaks tööstusharuks. Sellest hoolimata on selle liidu tootmisharu töökohtade arv märkimisväärne. Lisaks on tööjõukulud toorainekulude järel teine kõige olulisem kulutegur, ulatudes keskmiselt umbes 10–15 % kogukuludest. Tööhõive on seega selle tööstusharu tähtis kahjunäitaja. |
| --- | --- |

(131)

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstust peetakse üldiselt kapitalimahukaks tööstusharuks. Sellest hoolimata on selle liidu tootmisharu töökohtade arv märkimisväärne. Lisaks on tööjõukulud toorainekulude järel teine kõige olulisem kulutegur, ulatudes keskmiselt umbes 10–15 % kogukuludest. Tööhõive on seega selle tööstusharu tähtis kahjunäitaja.

| (132) | Liidu tootmisharu tootlikkus vähenes 2011. aastal veidi (3 protsendipunkti), suurenes 2012. aastal 10 protsendipunkti ja vähenes seejärel uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Kokku suurenes tootlikkus 6 protsendipunkti, 242 tonnilt 257 tonnini töötaja kohta, hoolimata töötajate arvu vähenemisest, mis näitas suuremat tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(132)

Liidu tootmisharu tootlikkus vähenes 2011. aastal veidi (3 protsendipunkti), suurenes 2012. aastal 10 protsendipunkti ja vähenes seejärel uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Kokku suurenes tootlikkus 6 protsendipunkti, 242 tonnilt 257 tonnini töötaja kohta, hoolimata töötajate arvu vähenemisest, mis näitas suuremat tulemuslikkust.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

| (133) | Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest palju suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(133)

Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest palju suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu.

| (134) | See on teine dumpinguvastane uurimine, milles käsitletakse vaatlusalust toodet. Sama toote importi Hiina RVst, Lõuna-Koreast ja Taiwanist uuriti juba 2008. ja 2009. aastal (6). Kuigi selle uurimise tulemusena dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestatud, tehti juba siis uurimise käigus esialgu kindlaks dumpingu olemasolu (7). |
| --- | --- |

(134)

See on teine dumpinguvastane uurimine, milles käsitletakse vaatlusalust toodet. Sama toote importi Hiina RVst, Lõuna-Koreast ja Taiwanist uuriti juba 2008. ja 2009. aastal (6). Kuigi selle uurimise tulemusena dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestatud, tehti juba siis uurimise käigus esialgu kindlaks dumpingu olemasolu (7).

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

| (135) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Müügihind liidus | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot tonni kohta) | 2 428 | 2 572 | 2 358 | 2 159 |
| Indeks | 100 | 106 | 97 | 89 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 2 247 | 2 345 | 2 149 | 1 939 |
| Indeks | 100 | 104 | 96 | 86 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(135)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Müügihind liidus

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot tonni kohta)

2 428

2 572

2 358

2 159

Indeks

100

106

97

89

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

2 247

2 345

2 149

1 939

Indeks

100

104

96

86

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (136) | Valimisse kaasatud liidu tootjate müügihinnad sõltumatutele klientidele vähenesid vaatlusalusel perioodil 11 %. Aastal 2011 tõusid hinnad 6 %, aga vähenesid seejärel kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 17 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(136)

Valimisse kaasatud liidu tootjate müügihinnad sõltumatutele klientidele vähenesid vaatlusalusel perioodil 11 %. Aastal 2011 tõusid hinnad 6 %, aga vähenesid seejärel kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 17 protsendipunkti.

| (137) | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali (sealhulgas lõpuks eksporditud kaubad) kogutoodangu ühiku tootmiskulu järgis enamjaolt sama suundumust, vähenedes vaatlusalusel perioodil 14 %. Müügihind ja ühiku tootmiskulu ei ole aga otseselt võrreldavad, sest tootmise ja müügi vahel on teatud ajaline vahe. Kui liidu tootmisharu keskmine varude tase moodustas umbes 15 % käibest, siis tootmise ja müügi vaheline keskmine ajaline viivitus on peaaegu 2 kuud. |
| --- | --- |

(137)

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali (sealhulgas lõpuks eksporditud kaubad) kogutoodangu ühiku tootmiskulu järgis enamjaolt sama suundumust, vähenedes vaatlusalusel perioodil 14 %. Müügihind ja ühiku tootmiskulu ei ole aga otseselt võrreldavad, sest tootmise ja müügi vahel on teatud ajaline vahe. Kui liidu tootmisharu keskmine varude tase moodustas umbes 15 % käibest, siis tootmise ja müügi vaheline keskmine ajaline viivitus on peaaegu 2 kuud.

| (138) | Üldiselt tingib nii tootmiskulude kui ka müügihindade muutumise tooraine, peamiselt kroomi ja nikli hind. Liidu tootmisharu küsitud hinnad alluvad tõepoolest nn sulami lisamaksu mehhanismile. Selle mehhanismi kohaselt koosnevad hinnad fikseeritud baashinnast ja sulami lisamaksust, mis kõigub sõltuvalt teraseklassi keemilisest koostisest ja sulamite noteeringutest Londoni metallibörsil (LME). Seetõttu on hinnad seotud teraseklassi ja vastava tooraine hinnaga. |
| --- | --- |

(138)

Üldiselt tingib nii tootmiskulude kui ka müügihindade muutumise tooraine, peamiselt kroomi ja nikli hind. Liidu tootmisharu küsitud hinnad alluvad tõepoolest nn sulami lisamaksu mehhanismile. Selle mehhanismi kohaselt koosnevad hinnad fikseeritud baashinnast ja sulami lisamaksust, mis kõigub sõltuvalt teraseklassi keemilisest koostisest ja sulamite noteeringutest Londoni metallibörsil (LME). Seetõttu on hinnad seotud teraseklassi ja vastava tooraine hinnaga.

| (139) | Huvitatud isikud soovitasid analüüsida liidu tootmisharu hinnasuundumust ilma sulami lisamaksuta. Et liidu tootmisharu nikli hinda ei mõjuta, nõudsid huvitatud isikud, et komisjon vaataks ainult baashinda. |
| --- | --- |

(139)

Huvitatud isikud soovitasid analüüsida liidu tootmisharu hinnasuundumust ilma sulami lisamaksuta. Et liidu tootmisharu nikli hinda ei mõjuta, nõudsid huvitatud isikud, et komisjon vaataks ainult baashinda.

| (140) | Koguhind koosneb tõesti baashinnast ja sulami lisamaksust ning tavaliselt on kliendid sellisest jaotusest teadlikud. Uurimine on aga näidanud, et uurimisperioodil ei märgitud neid kahte hinnaelementi arvel tavaliselt eraldi. Sellistel juhtudel ei kajastata neid kaht elementi harilikult eraldi ka arvele eelnevates äridokumentides, näiteks tellimusel või tellimuse kinnitusel. |
| --- | --- |

(140)

Koguhind koosneb tõesti baashinnast ja sulami lisamaksust ning tavaliselt on kliendid sellisest jaotusest teadlikud. Uurimine on aga näidanud, et uurimisperioodil ei märgitud neid kahte hinnaelementi arvel tavaliselt eraldi. Sellistel juhtudel ei kajastata neid kaht elementi harilikult eraldi ka arvele eelnevates äridokumentides, näiteks tellimusel või tellimuse kinnitusel.

| (141) | Seetõttu analüüsiti baashinna muutumist avalikult kättesaadava teabe alusel, mille esitasid huvitatud isikud. See teave näitab tooteklassi 304 (8) eest Saksamaal (9) küsitud koguhinna täpset jaotust alghinnaks ja sulami lisamaksuks. Kui sulami lisamaks kõikus koos toorainehindade muutumisega, siis baashind odavnes vaatlusalusel perioodil pidevalt, vähenedes umbes 1 200 eurolt 2010. aastal ligikaudu 1 000 euroni tonni kohta uurimisperioodil, st ligikaudu 20 %. Kuigi vähenemise tase ei pruugi olla kõigi toodete ja liidu tootjate jaoks tüüpiline, toetab selle ulatus järeldust, et langus iseloomustas nii sulami lisamaksu kui ka baashinda. |
| --- | --- |

(141)

Seetõttu analüüsiti baashinna muutumist avalikult kättesaadava teabe alusel, mille esitasid huvitatud isikud. See teave näitab tooteklassi 304 (8) eest Saksamaal (9) küsitud koguhinna täpset jaotust alghinnaks ja sulami lisamaksuks. Kui sulami lisamaks kõikus koos toorainehindade muutumisega, siis baashind odavnes vaatlusalusel perioodil pidevalt, vähenedes umbes 1 200 eurolt 2010. aastal ligikaudu 1 000 euroni tonni kohta uurimisperioodil, st ligikaudu 20 %. Kuigi vähenemise tase ei pruugi olla kõigi toodete ja liidu tootjate jaoks tüüpiline, toetab selle ulatus järeldust, et langus iseloomustas nii sulami lisamaksu kui ka baashinda.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (142) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 57 071 | 58 068 | 59 684 | 61 826 |
| Indeks | 100 | 102 | 105 | 108 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(142)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

57 071

58 068

59 684

61 826

Indeks

100

102

105

108

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (143) | Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, kasvades 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 8 %. |
| --- | --- |

(143)

Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, kasvades 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 8 %.

4.4.3.3.   Varud

| (144) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Varud | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 242 166 | 238 818 | 208 021 | 225 418 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 93 |
| Lõppvaru protsendina toodangust | 15 | 16 | 14 | 15 |
| Indeks | 100 | 103 | 90 | 99 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(144)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Varud

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

242 166

238 818

208 021

225 418

Indeks

100

99

86

93

Lõppvaru protsendina toodangust

15

16

14

15

Indeks

100

103

90

99

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (145) | Varude maht oli aastatel 2010–2011 üsna ühesugune, vähenes seejärel 2012. aastal 13 protsendipunkti ja suurenes uurimisperioodil 7 protsendipunkti. Kokku kahanes varude maht vaatlusalusel perioodil 7 %. Kuna enamik toodangust on tellimustöö, ei ole varud selles tootmisharus oluline näitaja. |
| --- | --- |

(145)

Varude maht oli aastatel 2010–2011 üsna ühesugune, vähenes seejärel 2012. aastal 13 protsendipunkti ja suurenes uurimisperioodil 7 protsendipunkti. Kokku kahanes varude maht vaatlusalusel perioodil 7 %. Kuna enamik toodangust on tellimustöö, ei ole varud selles tootmisharus oluline näitaja.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise suutlikkus

| (146) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele osutatava müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | – 0,6 | – 1,3 | – 2,1 | – 1,6 |
| Indeks | – 100 | – 214 | – 330 | – 253 |
| Rahavoog (miljonites eurodes) | – 199 | 107 | – 10 | – 39 |
| Indeks | – 100 | 54 | – 5 | – 20 |
| Investeeringute maht (miljonites eurodes) | 1 504 | 1 375 | 1 279 | 1 244 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 83 |
| Investeeringutasuvus (%) | – 1,2 | – 2,9 | – 4,3 | – 3,1 |
| Indeks | – 100 | – 246 | – 370 | – 269 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(146)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele osutatava müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

– 0,6

– 1,3

– 2,1

– 1,6

Indeks

– 100

– 214

– 330

– 253

Rahavoog (miljonites eurodes)

– 199

107

– 10

– 39

Indeks

– 100

54

– 5

– 20

Investeeringute maht (miljonites eurodes)

1 504

1 375

1 279

1 244

Indeks

100

91

85

83

Investeeringutasuvus (%)

– 1,2

– 2,9

– 4,3

– 3,1

Indeks

– 100

– 246

– 370

– 269

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (147) | Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne: aastatel 2010–2012 vähenes see 1,5 protsendipunkti võrra, taastudes uurimisperioodil mõnevõrra ehk 0,5 protsendipunkti ja jõudes – 1,6 %. Nagu on selgitatud põhjenduses 141, oli negatiivse kasumlikkuse taga peamiselt pidevalt vähenev baashind, mitte tooraine – näiteks nikli – kõikuv hind. |
| --- | --- |

(147)

Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne: aastatel 2010–2012 vähenes see 1,5 protsendipunkti võrra, taastudes uurimisperioodil mõnevõrra ehk 0,5 protsendipunkti ja jõudes – 1,6 %. Nagu on selgitatud põhjenduses 141, oli negatiivse kasumlikkuse taga peamiselt pidevalt vähenev baashind, mitte tooraine – näiteks nikli – kõikuv hind.

| (148) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli negatiivne neljast vaatlusalusest aastast kolmel, paranedes 2011. aastal, ent hakates seejärel taas langema. Olukorra ajutine paranemine 2011. aastal oli enamjaolt tingitud pooltoodete laovaru olulisest vähenemisest. |
| --- | --- |

(148)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli negatiivne neljast vaatlusalusest aastast kolmel, paranedes 2011. aastal, ent hakates seejärel taas langema. Olukorra ajutine paranemine 2011. aastal oli enamjaolt tingitud pooltoodete laovaru olulisest vähenemisest.

| (149) | Investeeringute maht on kahanenud: 2011. aastal vähenes see 9 %, 2012. aastal veel 6 % ja uurimisperioodil omakorda 2 %. Kokku vähenes investeeringute maht vaatlusalusel perioodil 17 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(149)

Investeeringute maht on kahanenud: 2011. aastal vähenes see 9 %, 2012. aastal veel 6 % ja uurimisperioodil omakorda 2 %. Kokku vähenes investeeringute maht vaatlusalusel perioodil 17 protsendipunkti.

| (150) | Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See näitaja oli kõik neli aastat negatiivne. 2011. aastal vähenes investeeringutasuvus 146 %, 2012. aastal veel 124 % ning jõudis uurimisperioodil – 3,1 %. |
| --- | --- |

(150)

Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See näitaja oli kõik neli aastat negatiivne. 2011. aastal vähenes investeeringutasuvus 146 %, 2012. aastal veel 124 % ning jõudis uurimisperioodil – 3,1 %.

| (151) | Kõigi nelja valimisse kaasatud tootja kapitali kaasamise võime halvenes, sest negatiivsete kasumlikkuse näitajate tõttu ei olnud neil võimalik saada pankadest rahalisi vahendeid. Tootjad pidid kasutama kontserni teiste äriühingute antud raha. |
| --- | --- |

(151)

Kõigi nelja valimisse kaasatud tootja kapitali kaasamise võime halvenes, sest negatiivsete kasumlikkuse näitajate tõttu ei olnud neil võimalik saada pankadest rahalisi vahendeid. Tootjad pidid kasutama kontserni teiste äriühingute antud raha.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

| (152) | Enamikku liidu tootmisharu kahjunäitajatest iseloomustas vaatlusalusel perioodil negatiivne suundumus. Tootmismaht vähenes 5 %, tuues kaasa tootmisvõimsuse rakendusastme languse 8 % võrra. Stabiilne müügimaht kasvaval turul tõi kaasa turuosa 5 % kahanemise. Töökohtade arv kukkus 11 %, tööjõukulud aga suurenesid 8 %. Investeeringute maht vähenes 17 %, samal ajal kui investeeringutasuvus jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks ja näitas suundumust halvenemise poole. |
| --- | --- |

(152)

Enamikku liidu tootmisharu kahjunäitajatest iseloomustas vaatlusalusel perioodil negatiivne suundumus. Tootmismaht vähenes 5 %, tuues kaasa tootmisvõimsuse rakendusastme languse 8 % võrra. Stabiilne müügimaht kasvaval turul tõi kaasa turuosa 5 % kahanemise. Töökohtade arv kukkus 11 %, tööjõukulud aga suurenesid 8 %. Investeeringute maht vähenes 17 %, samal ajal kui investeeringutasuvus jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks ja näitas suundumust halvenemise poole.

| (153) | Ainsad kahjutegurid, mis näitasid selgelt mõningast positiivset suundumust, on tootmisvõimsus ja tootlikkus. Igal juhul on tootmisvõimsuse kasv kooskõlas tarbimise suurenemisega vaatlusalusel perioodil. Tootlikkuse kasv tulenes töötajate arvu vähenemisest. |
| --- | --- |

(153)

Ainsad kahjutegurid, mis näitasid selgelt mõningast positiivset suundumust, on tootmisvõimsus ja tootlikkus. Igal juhul on tootmisvõimsuse kasv kooskõlas tarbimise suurenemisega vaatlusalusel perioodil. Tootlikkuse kasv tulenes töötajate arvu vähenemisest.

| (154) | Teatud kahjutegurid, näiteks turuosa, müügihinnad, tootmiskulud, muutusid 2011. või 2012. aastal eelmise aastaga võrreldes ajutiselt soodsamas suunas, kuid halvenesid siis uuesti. Kasumlikkus oli negatiivne kõigil neljal aastal, rahavoog neljast aastast kolmel. |
| --- | --- |

(154)

Teatud kahjutegurid, näiteks turuosa, müügihinnad, tootmiskulud, muutusid 2011. või 2012. aastal eelmise aastaga võrreldes ajutiselt soodsamas suunas, kuid halvenesid siis uuesti. Kasumlikkus oli negatiivne kõigil neljal aastal, rahavoog neljast aastast kolmel.

| (155) | Eelöeldut arvestades järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(155)

Eelöeldut arvestades järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

| (156) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon hoolitses selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Need tegurid on import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus, energiahind, liigne tootmisvõimsus ja konkurents Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(156)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon hoolitses selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Need tegurid on import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus, energiahind, liigne tootmisvõimsus ja konkurents Euroopa Liidus.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (157) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %; samal ajal kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi maht 70 % ja liidu tootmisharu turuosas ilmnes langussuundumus. Impordi turuosa kasv ja liidu tootmisharu turuosa kahanemine olid omavahel vastavuses. Impordi turuosa kasv aeglustus 2012. aastal ja kiirenes uurimisperioodil, liidu tootmisharu turuosa vähenemise tempo aeglustus samuti 2012. aastal, uurimisperioodil jätkus aga turuosa vähenemine. Seepärast on selge, et liidu tootmisharu turuosa kaotus oli vastavuses dumpinguhinnaga impordi kasvuga. |
| --- | --- |

(157)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %; samal ajal kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi maht 70 % ja liidu tootmisharu turuosas ilmnes langussuundumus. Impordi turuosa kasv ja liidu tootmisharu turuosa kahanemine olid omavahel vastavuses. Impordi turuosa kasv aeglustus 2012. aastal ja kiirenes uurimisperioodil, liidu tootmisharu turuosa vähenemise tempo aeglustus samuti 2012. aastal, uurimisperioodil jätkus aga turuosa vähenemine. Seepärast on selge, et liidu tootmisharu turuosa kaotus oli vastavuses dumpinguhinnaga impordi kasvuga.

| (158) | Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 13 %. Liidu tootmisharus langesid hinnad samal perioodil 11 %. Uurimisperioodil lõid asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad liidu tootmisharu hindu alla 9,6–11,3 %, avaldades seeläbi liidu tootmisharule hinnasurvet. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga suureneva impordi hinnasuundumused ei võimaldanud liidu tootmisharul oma turuosa säilitada ega kasumlikuks muutuda. |
| --- | --- |

(158)

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 13 %. Liidu tootmisharus langesid hinnad samal perioodil 11 %. Uurimisperioodil lõid asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad liidu tootmisharu hindu alla 9,6–11,3 %, avaldades seeläbi liidu tootmisharule hinnasurvet. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga suureneva impordi hinnasuundumused ei võimaldanud liidu tootmisharul oma turuosa säilitada ega kasumlikuks muutuda.

| (159) | Huvitatud isikud väitsid, et asjaomastest riikidest imporditud tooted ei konkureeri liidu tootmisharu müüdavate toodetega. Väidetavalt kuuluvad asjaomastest riikidest pärit impordi hulka peamiselt õhukesed tooted, mille paksus jääb alla 2 mm, sellest suurema paksusega tooteid tarnib aga peamiselt liidu tootmisharu. Uurimise käigus kindlaks tehtud asjaolud seda väidet ei kinnitanud. Tegelikult müüvad liidu tootmisharu ja eksportivad tootjad üle 2 mm paksusega tooteid ja väiksema paksusega õhukesi tooteid. Nii liidu tootmisharu kui ka valimisse kaasatud asjaomaste riikide eksportivate tootjate paksude ja õhukeste toodete keskmine osakaal on sarnane, umbes 30–35 %. |
| --- | --- |

(159)

Huvitatud isikud väitsid, et asjaomastest riikidest imporditud tooted ei konkureeri liidu tootmisharu müüdavate toodetega. Väidetavalt kuuluvad asjaomastest riikidest pärit impordi hulka peamiselt õhukesed tooted, mille paksus jääb alla 2 mm, sellest suurema paksusega tooteid tarnib aga peamiselt liidu tootmisharu. Uurimise käigus kindlaks tehtud asjaolud seda väidet ei kinnitanud. Tegelikult müüvad liidu tootmisharu ja eksportivad tootjad üle 2 mm paksusega tooteid ja väiksema paksusega õhukesi tooteid. Nii liidu tootmisharu kui ka valimisse kaasatud asjaomaste riikide eksportivate tootjate paksude ja õhukeste toodete keskmine osakaal on sarnane, umbes 30–35 %.

| (160) | Huvitatud isikud väitsid, et Hiinast pärit impordi taseme ja hindade ning liidu tootmisharu kasumlikkuse vahel puudub seos. Eelkõige viitasid nad Hiina RVst pärit impordi vähenemisele ja püsivatele hindadele aastatel 2011–2012, mis väidetavalt ei saanud olla keskmiste hindade odavnemise põhjuseks liidu turul. Samal ajal suurenes liidu tootmisharu kahjum ja müügimaht oli küllalt stabiilne. |
| --- | --- |

(160)

Huvitatud isikud väitsid, et Hiinast pärit impordi taseme ja hindade ning liidu tootmisharu kasumlikkuse vahel puudub seos. Eelkõige viitasid nad Hiina RVst pärit impordi vähenemisele ja püsivatele hindadele aastatel 2011–2012, mis väidetavalt ei saanud olla keskmiste hindade odavnemise põhjuseks liidu turul. Samal ajal suurenes liidu tootmisharu kahjum ja müügimaht oli küllalt stabiilne.

| (161) | Sellises analüüsis keskenduti aga valikuliselt ainult kahele eraldi aastale, mitte kogu vaatlusalusele perioodile. Kogu perioodi analüüsimisel oli ilmne, et dumpinguhinnaga impordi märgatav suurenemine ei vähendanud mitte ainult kasumlikkust, vaid ka liidu tootmisharu turuosa, tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, tööhõivet, investeeringute mahtu ja investeeringutasuvust. Kuigi 2012. aasta ei järginud sama tendentsi, jäi suundumus üldiselt negatiivseks. Nimelt aitab kahjunäitajate hindamine pikema, nelja-aastase ajavahemiku jooksul vältida järelduste tegemist üksikute eraldiseisvate muutuste alusel, kui neid leidub. Igal juhul hinnati mõlemast asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97–102. Seepärast ei olnud põhjendatud hinnata ainult Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju omaette. |
| --- | --- |

(161)

Sellises analüüsis keskenduti aga valikuliselt ainult kahele eraldi aastale, mitte kogu vaatlusalusele perioodile. Kogu perioodi analüüsimisel oli ilmne, et dumpinguhinnaga impordi märgatav suurenemine ei vähendanud mitte ainult kasumlikkust, vaid ka liidu tootmisharu turuosa, tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, tööhõivet, investeeringute mahtu ja investeeringutasuvust. Kuigi 2012. aasta ei järginud sama tendentsi, jäi suundumus üldiselt negatiivseks. Nimelt aitab kahjunäitajate hindamine pikema, nelja-aastase ajavahemiku jooksul vältida järelduste tegemist üksikute eraldiseisvate muutuste alusel, kui neid leidub. Igal juhul hinnati mõlemast asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97–102. Seepärast ei olnud põhjendatud hinnata ainult Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju omaette.

| (162) | Huvitatud isikud väitsid, et turuosa, mille liidu tootmisharu kaotas Taiwanist pärit impordile, on tähtsusetu. Kaebuses esitatud teabe kohaselt moodustas Taiwanist pärit import uurimisperioodil 4,98 % ja suurenes 2010. aastast uurimisperioodini 1,09 %. Huvitatud isikud väitsid, et seetõttu ei ole võimalik, et Taiwanist pärit eksport põhjustas kahju, mida kaebuse esitajad väidetavalt kandsid. |
| --- | --- |

(162)

Huvitatud isikud väitsid, et turuosa, mille liidu tootmisharu kaotas Taiwanist pärit impordile, on tähtsusetu. Kaebuses esitatud teabe kohaselt moodustas Taiwanist pärit import uurimisperioodil 4,98 % ja suurenes 2010. aastast uurimisperioodini 1,09 %. Huvitatud isikud väitsid, et seetõttu ei ole võimalik, et Taiwanist pärit eksport põhjustas kahju, mida kaebuse esitajad väidetavalt kandsid.

| (163) | Uurimise tulemustest selgus, et Taiwani impordi üldine turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil ja jõudis uurimisperioodil 5,1 %. Samuti tehti uurimise käigus kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu müügihinnad järsult alla. Seega avaldas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import vastupidiselt huvitatud isikute väitele hinnasurvet ja põhjustas koos Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kahju, nagu on selgitatud eespool. Tasub meelde tuletada, et mõlemast asjaomasest riigist pärinevat importi hinnati kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97–102. Seetõttu ei hinnatud ainult Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju eraldi. |
| --- | --- |

(163)

Uurimise tulemustest selgus, et Taiwani impordi üldine turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil ja jõudis uurimisperioodil 5,1 %. Samuti tehti uurimise käigus kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu müügihinnad järsult alla. Seega avaldas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import vastupidiselt huvitatud isikute väitele hinnasurvet ja põhjustas koos Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kahju, nagu on selgitatud eespool. Tasub meelde tuletada, et mõlemast asjaomasest riigist pärinevat importi hinnati kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97–102. Seetõttu ei hinnatud ainult Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju eraldi.

| (164) | Huvitatud isikud väitsid, et Taiwanist pärit impordi kogus oli ülehinnatud, sest see sisaldas väidetavalt olulises koguses Hiina või Korea päritolu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, mis on deklareeritud ebakorrektselt Taiwanist pärinevana. Selle väite toetuseks tõendeid aga ei esitatud. |
| --- | --- |

(164)

Huvitatud isikud väitsid, et Taiwanist pärit impordi kogus oli ülehinnatud, sest see sisaldas väidetavalt olulises koguses Hiina või Korea päritolu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, mis on deklareeritud ebakorrektselt Taiwanist pärinevana. Selle väite toetuseks tõendeid aga ei esitatud.

| (165) | Koostööd tegevad Taiwani äriühingud (tootjad ja teised koostööd tegevad isikud) teatasid aga, et eksport moodustab suurema osa Taiwanist pärit impordi kogumahust. Seega oleks väidetavalt valesti deklareeritud mitte-Taiwani toodete probleemil väga väike mõju, kui üldse. |
| --- | --- |

(165)

Koostööd tegevad Taiwani äriühingud (tootjad ja teised koostööd tegevad isikud) teatasid aga, et eksport moodustab suurema osa Taiwanist pärit impordi kogumahust. Seega oleks väidetavalt valesti deklareeritud mitte-Taiwani toodete probleemil väga väike mõju, kui üldse.

| (166) | Huvitatud isikud väitsid, et Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate hinnad järgivad nikli hinda, täpselt nagu liidu tootmisharu hinnad. Kuigi on tõepoolest võimalik, et eksportivate tootjate hinnad järgisid aja jooksul tooraine hinnaga sama suundumust, ei lahenda see hinna absoluutse taseme küsimust. Sellega seoses selgus uurimise käigus, et Hiina ja Taiwani hinnad lõid liidu tootmisharu hindu alla 9,6–11,3 %. Kui see on õige, võib väide, et Hiina, Taiwani ja liidu tootmisharu hinnad on arenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühel kursil, viia vaid järelduseni, et Hiina ja Taiwani eksport lõi liidu tootmisharu hinnad alla sarnase marginaali võrra kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(166)

Huvitatud isikud väitsid, et Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate hinnad järgivad nikli hinda, täpselt nagu liidu tootmisharu hinnad. Kuigi on tõepoolest võimalik, et eksportivate tootjate hinnad järgisid aja jooksul tooraine hinnaga sama suundumust, ei lahenda see hinna absoluutse taseme küsimust. Sellega seoses selgus uurimise käigus, et Hiina ja Taiwani hinnad lõid liidu tootmisharu hindu alla 9,6–11,3 %. Kui see on õige, võib väide, et Hiina, Taiwani ja liidu tootmisharu hinnad on arenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühel kursil, viia vaid järelduseni, et Hiina ja Taiwani eksport lõi liidu tootmisharu hinnad alla sarnase marginaali võrra kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (167) | Huvitatud isikud väitsid, et investeeringute mahu väidetav kasv ei näita, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Uurimise käigus see väide aga kinnitust ei leidnud. On tõsi, et investeeringute maht on kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt vähenenud (17 %), nagu on märgitud põhjenduses 149. |
| --- | --- |

(167)

Huvitatud isikud väitsid, et investeeringute mahu väidetav kasv ei näita, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Uurimise käigus see väide aga kinnitust ei leidnud. On tõsi, et investeeringute maht on kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt vähenenud (17 %), nagu on märgitud põhjenduses 149.

| (168) | Komisjon jõudis praeguses etapis järeldusele, et madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon jõudis praeguses etapis järeldusele, et madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.

5.2.   Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

| (169) | Muudest kolmandatest riikidest lähtuva impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 15


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Maht (tonnides) | 17 568 | 29 437 | 33 763 | 61 855 |
| Indeks | 100 | 168 | 192 | 352 |
| Turuosa (%) | 0,6 | 0,9 | 1,0 | 1,9 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 912 | 2 421 | 2 218 | 2 098 |
| Indeks | 100 | 127 | 116 | 110 |
| Lõuna-Korea | Maht (tonnides) | 72 256 | 70 297 | 62 047 | 92 189 |
| Indeks | 100 | 97 | 86 | 128 |
| Turuosa (%) | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 2,8 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 932 | 2 112 | 1 891 | 1 839 |
| Indeks | 100 | 109 | 98 | 95 |
| Lõuna-Aafrika | Maht (tonnides) | 66 142 | 51 788 | 50 718 | 51 907 |
| Indeks | 100 | 78 | 77 | 78 |
| Turuosa (%) | 2,1 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 302 | 2 355 | 2 102 | 1 943 |
| Indeks | 100 | 102 | 91 | 84 |
| Ameerika Ühendriigid | Maht (tonnides) | 94 923 | 82 387 | 82 624 | 90 947 |
| Indeks | 100 | 87 | 87 | 96 |
| Turuosa (%) | 3,0 | 2,5 | 2,5 | 2,8 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 695 | 2 943 | 2 646 | 2 304 |
| Indeks | 100 | 109 | 98 | 85 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 85 674 | 109 406 | 74 897 | 59 204 |
| Indeks | 100 | 128 | 87 | 69 |
| Turuosa (%) | 2,7 | 3,4 | 2,3 | 1,8 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 450 | 2 659 | 2 715 | 2 669 |
| Indeks | 100 | 109 | 111 | 109 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid | Maht (tonnides) | 336 564 | 343 313 | 304 049 | 356 102 |
| Indeks | 100 | 102 | 90 | 106 |
| Turuosa (%) | 10,6 | 10,6 | 9,3 | 10,8 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 351 | 2 549 | 2 371 | 2 156 |
| Indeks | 100 | 108 | 101 | 92 |
| Allikas: Eurostat. |

(169)

Muudest kolmandatest riikidest lähtuva impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 15

Import kolmandatest riikidest

Riik

2010

2011

2012

Uurimisperiood

India

Maht (tonnides)

17 568

29 437

33 763

61 855

Indeks

100

168

192

352

Turuosa (%)

0,6

0,9

1,0

1,9

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 912

2 421

2 218

2 098

Indeks

100

127

116

110

Lõuna-Korea

Maht (tonnides)

72 256

70 297

62 047

92 189

Indeks

100

97

86

128

Turuosa (%)

2,3

2,2

1,9

2,8

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 932

2 112

1 891

1 839

Indeks

100

109

98

95

Lõuna-Aafrika

Maht (tonnides)

66 142

51 788

50 718

51 907

Indeks

100

78

77

78

Turuosa (%)

2,1

1,6

1,6

1,6

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 302

2 355

2 102

1 943

Indeks

100

102

91

84

Ameerika Ühendriigid

Maht (tonnides)

94 923

82 387

82 624

90 947

Indeks

100

87

87

96

Turuosa (%)

3,0

2,5

2,5

2,8

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 695

2 943

2 646

2 304

Indeks

100

109

98

85

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

85 674

109 406

74 897

59 204

Indeks

100

128

87

69

Turuosa (%)

2,7

3,4

2,3

1,8

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 450

2 659

2 715

2 669

Indeks

100

109

111

109

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid

Maht (tonnides)

336 564

343 313

304 049

356 102

Indeks

100

102

90

106

Turuosa (%)

10,6

10,6

9,3

10,8

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 351

2 549

2 371

2 156

Indeks

100

108

101

92

Allikas: Eurostat.

| (170) | Suurima impordimahuga riigid olid India, Lõuna-Korea, Lõuna-Aafrika ja Ameerika Ühendriigid, kelle turuosad jäid uurimisperioodil vahemikku 1,6–2,8 %. Kõigi muude kolmandate riikide turuosa oli 10,8 %. |
| --- | --- |

(170)

Suurima impordimahuga riigid olid India, Lõuna-Korea, Lõuna-Aafrika ja Ameerika Ühendriigid, kelle turuosad jäid uurimisperioodil vahemikku 1,6–2,8 %. Kõigi muude kolmandate riikide turuosa oli 10,8 %.

| (171) | Import Indiast oli tähtsusetu ega ulatunud suuremal osal vaatlusalusest perioodist üle 1 %. Uurimisperioodil ületas see 1 % künnise ainult üks kord, mil Indiast pärit impordi turuosa oli 1,9 %. |
| --- | --- |

(171)

Import Indiast oli tähtsusetu ega ulatunud suuremal osal vaatlusalusest perioodist üle 1 %. Uurimisperioodil ületas see 1 % künnise ainult üks kord, mil Indiast pärit impordi turuosa oli 1,9 %.

| (172) | Lõuna-Korea turuosa oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, vähenes 2010.–2012. aastal 2,3 %-lt 1,9 %-le ja suurenes uurimisperioodil lõpuks ainult 2,8 %-ni. |
| --- | --- |

(172)

Lõuna-Korea turuosa oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, vähenes 2010.–2012. aastal 2,3 %-lt 1,9 %-le ja suurenes uurimisperioodil lõpuks ainult 2,8 %-ni.

| (173) | Import Lõuna-Aafrikast ja Ameerika Ühendriikidest vähenes kogu vaatlusalusel perioodil. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa vähenes 2,1 %-lt 1,6 %-le ning Ameerika Ühendriikide impordi turuosa 3,0 %-lt 2,8 %-le. |
| --- | --- |

(173)

Import Lõuna-Aafrikast ja Ameerika Ühendriikidest vähenes kogu vaatlusalusel perioodil. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa vähenes 2,1 %-lt 1,6 %-le ning Ameerika Ühendriikide impordi turuosa 3,0 %-lt 2,8 %-le.

| (174) | Eurostati andmetel põhinevate hindade kohta võib märkida, et ainult Lõuna-Koreast pärit impordi hind oli madalam kui Hiina RVst ja Taiwanist lähtuva impordi hind, Lõuna-Aafrikast pärit impordi hind oli sellega sarnane ning Indiast ja Ameerika Ühendriikidest lähtuva impordi hind kõrgem. Siiski tuleb märkida, et vaatlusalune toode/samasugune toode koosneb eri klasside terasest, mis põhjustab suurt hinnaerinevust, mida ei saa Eurostati keskmistes hindades arvesse võtta. |
| --- | --- |

(174)

Eurostati andmetel põhinevate hindade kohta võib märkida, et ainult Lõuna-Koreast pärit impordi hind oli madalam kui Hiina RVst ja Taiwanist lähtuva impordi hind, Lõuna-Aafrikast pärit impordi hind oli sellega sarnane ning Indiast ja Ameerika Ühendriikidest lähtuva impordi hind kõrgem. Siiski tuleb märkida, et vaatlusalune toode/samasugune toode koosneb eri klasside terasest, mis põhjustab suurt hinnaerinevust, mida ei saa Eurostati keskmistes hindades arvesse võtta.

| (175) | Huvitatud isikud viitasid impordile muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas Ameerika Ühendriikidest, Lõuna-Koreast, Indiast ja Lõuna-Aafrikast. Nad väitsid, et kõnealune import pidi kindlasti mõjutama liidu tootmisharu olukorda ja kuna muudest kolmandatest riikidest tuleb oluline kogus importtooteid, mille suhtes komisjon uurimist ei kohalda, ei tohiks Hiinast ja Taiwanist pärit importi pidada vastutavaks muudest riikidest pärit impordi põhjustatud kahju eest. |
| --- | --- |

(175)

Huvitatud isikud viitasid impordile muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas Ameerika Ühendriikidest, Lõuna-Koreast, Indiast ja Lõuna-Aafrikast. Nad väitsid, et kõnealune import pidi kindlasti mõjutama liidu tootmisharu olukorda ja kuna muudest kolmandatest riikidest tuleb oluline kogus importtooteid, mille suhtes komisjon uurimist ei kohalda, ei tohiks Hiinast ja Taiwanist pärit importi pidada vastutavaks muudest riikidest pärit impordi põhjustatud kahju eest.

| (176) | Nagu eespool kirjeldatud, on Taiwani ja Hiina RV turuosa roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liitu importimisel muude päritoluriikide hulgas kõige suurem (vastavalt 5,1 % ja 4,3 %). Ühestki teisest riigist pärit impordi turuosa ei ületanud vaatlusalusel perioodil 3 %. Kuigi asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 3,7 protsendipunkti, püsis muudest kolmandatest riikidest peale vaatlusaluste riikide pärit impordi turuosa üldiselt stabiilsena, kasvades vaatlusalusel perioodil vaid 0,2 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(176)

Nagu eespool kirjeldatud, on Taiwani ja Hiina RV turuosa roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liitu importimisel muude päritoluriikide hulgas kõige suurem (vastavalt 5,1 % ja 4,3 %). Ühestki teisest riigist pärit impordi turuosa ei ületanud vaatlusalusel perioodil 3 %. Kuigi asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 3,7 protsendipunkti, püsis muudest kolmandatest riikidest peale vaatlusaluste riikide pärit impordi turuosa üldiselt stabiilsena, kasvades vaatlusalusel perioodil vaid 0,2 protsendipunkti.

| (177) | Seega tegi komisjon impordimahu stabiilse suundumuse tõttu esialgse järelduse, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei mõjutanud olulisel määral liidu tootmisharule osaks saanud kahju. |
| --- | --- |

(177)

Seega tegi komisjon impordimahu stabiilse suundumuse tõttu esialgse järelduse, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei mõjutanud olulisel määral liidu tootmisharule osaks saanud kahju.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (178) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 16


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus | 2010 | 2011 | 2012 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 185 377 | 188 431 | 182 370 | 178 010 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 148 | 2 353 | 2 082 | 1 915 |
| Indeks | 100 | 110 | 97 | 89 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(178)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 16

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

2010

2011

2012

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

185 377

188 431

182 370

178 010

Indeks

100

102

98

96

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 148

2 353

2 082

1 915

Indeks

100

110

97

89

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (179) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht vähenes nii pärast müügimahu kui ka müügihindade ühekordset suurenemist 2011. aastal. Valimisse kaasatud tootjate üldine ekspordimaht moodustas umbes 12 % nende kogutoodangust. Vähenenud ekspordil võis olla oma osa tootmise kahanemises, kuid arvestades ekspordi vähesust võrreldes müügiga liidus, oleks sellise ekspordi osa liidu tootmisharu kantud kahjus väga piiratud. |
| --- | --- |

(179)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht vähenes nii pärast müügimahu kui ka müügihindade ühekordset suurenemist 2011. aastal. Valimisse kaasatud tootjate üldine ekspordimaht moodustas umbes 12 % nende kogutoodangust. Vähenenud ekspordil võis olla oma osa tootmise kahanemises, kuid arvestades ekspordi vähesust võrreldes müügiga liidus, oleks sellise ekspordi osa liidu tootmisharu kantud kahjus väga piiratud.

5.2.3.   Energiakulud, liigne tootmisvõimsus

| (180) | Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud kõrgetest energiahindadest, mis olid väidetavalt 20 % kõrgemad kui Hiina RVs. Energia on aga roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootmisel vaid väike kulutegur, mis moodustab tavaliselt kogukuludest vähem kui 10 %. Jättes kõrvale küsimuse, kas energiakulud Hiinas peegeldavad turuväärtusi või mitte, ei saanud energiaga seotud erinevused olla liidu tootmisharu kantud kahju põhjus. |
| --- | --- |

(180)

Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud kõrgetest energiahindadest, mis olid väidetavalt 20 % kõrgemad kui Hiina RVs. Energia on aga roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootmisel vaid väike kulutegur, mis moodustab tavaliselt kogukuludest vähem kui 10 %. Jättes kõrvale küsimuse, kas energiakulud Hiinas peegeldavad turuväärtusi või mitte, ei saanud energiaga seotud erinevused olla liidu tootmisharu kantud kahju põhjus.

| (181) | Huvitatud isikud väitsid, et vastupidiselt kaebuses esitatud teabele kannatas liidu tootmisharu olulise liigse tootmisvõimsuse tõttu. Komisjon täheldas, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 77 %-lt 2010. aastal 70 %-le vaatlusalusel perioodil. Siiski arenesid liidu tootmisharu tootmisvõimsus ja tarbimine liidu turul paralleelselt, kusjuures vaatlusalusel perioodil suurenesid mõlemad 4 %. Seega tingis tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise liidu tootmisharu suutmatus kasutada ära kasvava turu eelist, sest nimetatud kasvu neelas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Sellest tulenev väidetav liigne tootmisvõimsus on pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärg kui liidu tootmisharu kantud kahju põhjus. |
| --- | --- |

(181)

Huvitatud isikud väitsid, et vastupidiselt kaebuses esitatud teabele kannatas liidu tootmisharu olulise liigse tootmisvõimsuse tõttu. Komisjon täheldas, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 77 %-lt 2010. aastal 70 %-le vaatlusalusel perioodil. Siiski arenesid liidu tootmisharu tootmisvõimsus ja tarbimine liidu turul paralleelselt, kusjuures vaatlusalusel perioodil suurenesid mõlemad 4 %. Seega tingis tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise liidu tootmisharu suutmatus kasutada ära kasvava turu eelist, sest nimetatud kasvu neelas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Sellest tulenev väidetav liigne tootmisvõimsus on pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärg kui liidu tootmisharu kantud kahju põhjus.

| (182) | Komisjon jõudis järeldusele, et ei liidu tootmisharu kulutused energiale ega väidetav liigne tootmisvõimsus ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon jõudis järeldusele, et ei liidu tootmisharu kulutused energiale ega väidetav liigne tootmisvõimsus ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju.

5.3.   Konkurentsiprobleemid

| (183) | Huvitatud isikud väitsid, et roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali import Hiinast on kasvanud vastusena sellele, et liidus on tootmisvõimsus koondunud väikese hulga tarnijate kätte, kusjuures liidus asuvatele kasutajatele jäi vaid piiratud arv liidu tootjaid. Viimasel kümnel aastal on liidu turul olnud siiski alati neli keskmise suurusega ja mitu väiksemat tarnijat. Kuigi osa kõnealuste ettevõtete puhul on omandisuhted selle aja jooksul muutunud, on tarnijate arv püsinud stabiilsena. Seega ei saanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemist põhjustada tarnijate arvu vähenemine liidus. |
| --- | --- |

(183)

Huvitatud isikud väitsid, et roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali import Hiinast on kasvanud vastusena sellele, et liidus on tootmisvõimsus koondunud väikese hulga tarnijate kätte, kusjuures liidus asuvatele kasutajatele jäi vaid piiratud arv liidu tootjaid. Viimasel kümnel aastal on liidu turul olnud siiski alati neli keskmise suurusega ja mitu väiksemat tarnijat. Kuigi osa kõnealuste ettevõtete puhul on omandisuhted selle aja jooksul muutunud, on tarnijate arv püsinud stabiilsena. Seega ei saanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemist põhjustada tarnijate arvu vähenemine liidus.

| (184) | Huvitatud isikud väitsid, et liidu turg oli väga kontsentreeritud ja asjaomastest riikidest pärit import ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju. Nad väitsid, et Aasiast pärit impordi maht ei olnud piisav, et piirata konkurentsi, ja see ei takistanud liidu tootmisharul hindu tõstmast. Seoses sellega viitasid samad isikud komisjoni ühinemisotsusele, millega anti heakskiit (millega kaasnesid kohustused) Outokumpu ja Inoxumi (10) ühinemisele 2012. aasta novembris („Outokumpu ühinemisotsus”). |
| --- | --- |

(184)

Huvitatud isikud väitsid, et liidu turg oli väga kontsentreeritud ja asjaomastest riikidest pärit import ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju. Nad väitsid, et Aasiast pärit impordi maht ei olnud piisav, et piirata konkurentsi, ja see ei takistanud liidu tootmisharul hindu tõstmast. Seoses sellega viitasid samad isikud komisjoni ühinemisotsusele, millega anti heakskiit (millega kaasnesid kohustused) Outokumpu ja Inoxumi (10) ühinemisele 2012. aasta novembris („Outokumpu ühinemisotsus”).

| (185) | Ühinemismenetluse analüüs ja dumpinguvastase uurimise analüüs puudutavad aga erinevaid õigusraamistikke, mille eesmärgid on erinevad. Kui ühinemismenetluses analüüsitakse, kas kavandatud ühinemine võiks tekitada konkurentsiprobleeme, siis dumpinguvastases uurimises analüüsitakse seda, kas liidu tootmisharu mõjutab kahjustav dumping. |
| --- | --- |

(185)

Ühinemismenetluse analüüs ja dumpinguvastase uurimise analüüs puudutavad aga erinevaid õigusraamistikke, mille eesmärgid on erinevad. Kui ühinemismenetluses analüüsitakse, kas kavandatud ühinemine võiks tekitada konkurentsiprobleeme, siis dumpinguvastases uurimises analüüsitakse seda, kas liidu tootmisharu mõjutab kahjustav dumping.

| (186) | Igal juhul uuriti Outokumpu ühinemisotsuse raamistikus, kas Outokumpu kavatsetav Inoxumi omandamine tekitaks liidu turul valitseva ettevõtja. Outokumpu ja Inoxumi ühinemisel tekkiva üksuse ühine turuosa oleks rohkem kui 50 % ja vähendaks peamiste tootjate arvu neljalt kolmele. Ühinemisotsusega pandi Outokumpule kohustus loovutada osa Inoxumist, sealhulgas tootmisettevõte Acciai Speciali Terni (AST). Selle loovutamise eesmärk oli just nimelt säilitada konkurents liidu terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turul ning kavandatud ühinenud üksuse (mis ühendanuks Outokumpu ja kogu Inoxumi vara, sealhulgas AST, ja mis oleks hõlmanud liidu turust rohkem kui 50 %) loomine ei saanud teoks. Selle asemel on alles neli keskmise suurusega ettevõtet ja mitu väiksemat ettevõtet, kes konkureerivad üksteisega, ilma et ühelgi neist oleks sellisel tasemel turuvõimu, mis oleks olnud kavandatud ühinemisel tekkinud üksusel, keda analüüsiti seoses ühinemisjuhtumiga. |
| --- | --- |

(186)

Igal juhul uuriti Outokumpu ühinemisotsuse raamistikus, kas Outokumpu kavatsetav Inoxumi omandamine tekitaks liidu turul valitseva ettevõtja. Outokumpu ja Inoxumi ühinemisel tekkiva üksuse ühine turuosa oleks rohkem kui 50 % ja vähendaks peamiste tootjate arvu neljalt kolmele. Ühinemisotsusega pandi Outokumpule kohustus loovutada osa Inoxumist, sealhulgas tootmisettevõte Acciai Speciali Terni (AST). Selle loovutamise eesmärk oli just nimelt säilitada konkurents liidu terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turul ning kavandatud ühinenud üksuse (mis ühendanuks Outokumpu ja kogu Inoxumi vara, sealhulgas AST, ja mis oleks hõlmanud liidu turust rohkem kui 50 %) loomine ei saanud teoks. Selle asemel on alles neli keskmise suurusega ettevõtet ja mitu väiksemat ettevõtet, kes konkureerivad üksteisega, ilma et ühelgi neist oleks sellisel tasemel turuvõimu, mis oleks olnud kavandatud ühinemisel tekkinud üksusel, keda analüüsiti seoses ühinemisjuhtumiga.

| (187) | Huvitatud isikud viitasid seoses Outokumpu ühinemisotsusega ka arutelule asjaolu üle, et liidu tootjaid ei piiranud Aasiast pärit import perioodidel, mil nikli hinnad ja valuutakursid kõikusid ning Londoni metallibörsi madalad niklihinnad muutsid Aasiast pärit impordi vähem konkurentsivõimeliseks. Outokumpu ühinemisotsuses märgiti, et isegi kui impordi põhjustatud piirang ei ole parajasti suur, on võimalik, et see suureneb tulevikus, (11) mis viis seejärel turu tõenäolise arengu hindamisele. Käesolev uurimine on näidanud järgmist: asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import saavutas uurimisperioodil 9,5 % suuruse turuosa ja suurenes 2010. aastaga võrreldes 70 %. Samuti tehti kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 9,6–11,3 %. |
| --- | --- |

(187)

Huvitatud isikud viitasid seoses Outokumpu ühinemisotsusega ka arutelule asjaolu üle, et liidu tootjaid ei piiranud Aasiast pärit import perioodidel, mil nikli hinnad ja valuutakursid kõikusid ning Londoni metallibörsi madalad niklihinnad muutsid Aasiast pärit impordi vähem konkurentsivõimeliseks. Outokumpu ühinemisotsuses märgiti, et isegi kui impordi põhjustatud piirang ei ole parajasti suur, on võimalik, et see suureneb tulevikus, (11) mis viis seejärel turu tõenäolise arengu hindamisele. Käesolev uurimine on näidanud järgmist: asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import saavutas uurimisperioodil 9,5 % suuruse turuosa ja suurenes 2010. aastaga võrreldes 70 %. Samuti tehti kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 9,6–11,3 %.

| (188) | Lisaks ei tähenda asjaolu, et nõudlus liidu turul on suhteliselt stabiilne isegi oluliste hinnakõikumiste korral, et ostjad ei ole hinnatundlikud. Kuigi eksportijate pakutud madalamad hinnad ei toonud liidu turul kaasa suuremat tarbimist, on uurimine selgelt näidanud, et ostjad on valmis ostma suuremas koguses madala hinnaga importtooteid. Et need madala hinnaga importtooted ei tekita lisanõudlust, toimub selline müük teiste turuosaliste, peamiselt liidu tootmisharu arvelt. |
| --- | --- |

(188)

Lisaks ei tähenda asjaolu, et nõudlus liidu turul on suhteliselt stabiilne isegi oluliste hinnakõikumiste korral, et ostjad ei ole hinnatundlikud. Kuigi eksportijate pakutud madalamad hinnad ei toonud liidu turul kaasa suuremat tarbimist, on uurimine selgelt näidanud, et ostjad on valmis ostma suuremas koguses madala hinnaga importtooteid. Et need madala hinnaga importtooted ei tekita lisanõudlust, toimub selline müük teiste turuosaliste, peamiselt liidu tootmisharu arvelt.

| (189) | Uurimise tulemused kinnitavad, et liidu tootmisharu müüb laiemat valikut tooteid kui koostööd tegevad eksportivad tootjad. Siiski oli uurimisperioodil umbes 75 % liidu tootmisharu müügist seotud nelja kõige levinuma teraseklassiga (304, 304L, 316L ja 430). Asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüvad kõigi nende teraseklasside mitmesuguse laiuse, paksuse ja viimistlusega tooteid. Ka nendest tooteklassidest välja jäävad tooted on otsesed konkurendid, sest asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüsid ka neid. |
| --- | --- |

(189)

Uurimise tulemused kinnitavad, et liidu tootmisharu müüb laiemat valikut tooteid kui koostööd tegevad eksportivad tootjad. Siiski oli uurimisperioodil umbes 75 % liidu tootmisharu müügist seotud nelja kõige levinuma teraseklassiga (304, 304L, 316L ja 430). Asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüvad kõigi nende teraseklasside mitmesuguse laiuse, paksuse ja viimistlusega tooteid. Ka nendest tooteklassidest välja jäävad tooted on otsesed konkurendid, sest asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüsid ka neid.

| (190) | Ükski huvitatud isik ei ole tõstatanud seoses käesoleva uurimisega toodete kvaliteeti puudutavaid küsimusi. Outokumpu ühinemisotsuses kinnitatakse, et kuigi muude kui Euroopa tootjate toodangu keskmist kvaliteeti võib pidada võrreldavaks Euroopa tootjate kvaliteediga, (12) on tehtud kindlaks ka see, et erinõudmistega kliendid ei saa teha oma oste Aasias (13). Nagu eespool kirjeldatud, moodustavad suurema osa liidu tootmisharu müügist võrreldava kvaliteediga tarbekaubad. |
| --- | --- |

(190)

Ükski huvitatud isik ei ole tõstatanud seoses käesoleva uurimisega toodete kvaliteeti puudutavaid küsimusi. Outokumpu ühinemisotsuses kinnitatakse, et kuigi muude kui Euroopa tootjate toodangu keskmist kvaliteeti võib pidada võrreldavaks Euroopa tootjate kvaliteediga, (12) on tehtud kindlaks ka see, et erinõudmistega kliendid ei saa teha oma oste Aasias (13). Nagu eespool kirjeldatud, moodustavad suurema osa liidu tootmisharu müügist võrreldava kvaliteediga tarbekaubad.

| (191) | Teised probleemid, mis takistavad mõnel kliendil ostmast imporditud roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, on pikemad täitmisajad pika transporditeekonna tõttu asjaomastest riikidest ja vähem soodsad maksetingimused, mida asjaomaste riikide tootjad pakuvad. Need probleemid puudutavad aga peamiselt otse tehasest ostvaid kliente, kes moodustavad vaid umbes kolmandiku liidu turust. |
| --- | --- |

(191)

Teised probleemid, mis takistavad mõnel kliendil ostmast imporditud roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, on pikemad täitmisajad pika transporditeekonna tõttu asjaomastest riikidest ja vähem soodsad maksetingimused, mida asjaomaste riikide tootjad pakuvad. Need probleemid puudutavad aga peamiselt otse tehasest ostvaid kliente, kes moodustavad vaid umbes kolmandiku liidu turust.

| (192) | Samas teostati suurem osa müügist terasetöötlemiskeskuste kaudu, mis katavad umbes kaks kolmandikku liidu turust. Tegelikult toimus peaaegu kogu asjaomastest riikidest lähtuv müük sõltumatute töötlemiskeskuste kaudu, mis ostavad ka liidu tootmisharult. Sellisel juhul on turustaja pakutavad maksetingimused kasutajale olulised. Et tavaliselt toimub müük turustaja laovarudest, hõlmab asjaomane tellimuse täitmise aeg ka kaupade turustajalt kasutajale vedamiseks vajalikku aega. Seetõttu ei mõjuta need probleemid suuremat osa müügist. |
| --- | --- |

(192)

Samas teostati suurem osa müügist terasetöötlemiskeskuste kaudu, mis katavad umbes kaks kolmandikku liidu turust. Tegelikult toimus peaaegu kogu asjaomastest riikidest lähtuv müük sõltumatute töötlemiskeskuste kaudu, mis ostavad ka liidu tootmisharult. Sellisel juhul on turustaja pakutavad maksetingimused kasutajale olulised. Et tavaliselt toimub müük turustaja laovarudest, hõlmab asjaomane tellimuse täitmise aeg ka kaupade turustajalt kasutajale vedamiseks vajalikku aega. Seetõttu ei mõjuta need probleemid suuremat osa müügist.

| (193) | Seega mõjutab suuremat osa liidu tootmisharu müügist otseselt asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(193)

Seega mõjutab suuremat osa liidu tootmisharu müügist otseselt asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import.

| (194) | Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et konkurentsitingimused liidus ei saanud ära hoida asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et konkurentsitingimused liidus ei saanud ära hoida asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju liidu tootmisharule.

5.4.   Tooraine hindade mõju

| (195) | Huvitatud isikud väitsid, et otsust, kas osta asjaomastest riikidest pärit vaatlusalune toode või liidu tootmisharu toodetud samasugune toode, mõjutab tooraine, eelkõige nikli hindade muutumine. See on seotud asjaoluga, et eksportijad võtavad ühekordse hinna, liidu tootmisharu võtab aga baashinna, millele lisandub sulami lisamaks. |
| --- | --- |

(195)

Huvitatud isikud väitsid, et otsust, kas osta asjaomastest riikidest pärit vaatlusalune toode või liidu tootmisharu toodetud samasugune toode, mõjutab tooraine, eelkõige nikli hindade muutumine. See on seotud asjaoluga, et eksportijad võtavad ühekordse hinna, liidu tootmisharu võtab aga baashinna, millele lisandub sulami lisamaks.

| (196) | Seetõttu oleks importijatele väidetavalt kasulikum osta asjaomastest riikidest siis, kui tooraine hinnad tõusevad (sest liidu tootmisharu hindu korrigeeritakse ülespoole, samas kui eksportijate hinnad püsivad stabiilsena). Teisest küljest, kui tooraine hinnad langevad, oleks importijatel väidetavalt vähem kasulik osta asjaomastest riikidest (sest liidu tootmisharu hinnad langevad, samas kui eksportijate hinnad püsivad samal tasemel). |
| --- | --- |

(196)

Seetõttu oleks importijatele väidetavalt kasulikum osta asjaomastest riikidest siis, kui tooraine hinnad tõusevad (sest liidu tootmisharu hindu korrigeeritakse ülespoole, samas kui eksportijate hinnad püsivad stabiilsena). Teisest küljest, kui tooraine hinnad langevad, oleks importijatel väidetavalt vähem kasulik osta asjaomastest riikidest (sest liidu tootmisharu hinnad langevad, samas kui eksportijate hinnad püsivad samal tasemel).

| (197) | Outokumpu ühinemisotsuses analüüsiti niklihinna eeldatava muutumise mõju importijate ostuotsustele (14). Käesolevas uurimises analüüsiti, kas impordi muutused järgisid tõepoolest nikli tegelike hindade muutumist ja eespool kirjeldatud mustrit. Nikli hinnad (15) langesid 31 % 16 453 eurolt tonni eest 2010. aastal 11 327 euroni tonni eest uurimisperioodil. Eespool põhjenduses 196 kirjeldatud huvitatud isikute väite kohaselt oleks nikli hinna selline langus pidanud tooma kaasa impordi vähenemise asjaomastest riikidest. Uurimine on aga näidanud, et vaatamata nikli hindade olulisele langusele kasvas eksport asjaomastest riikidest samal perioodil 70 %, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 104. |
| --- | --- |

(197)

Outokumpu ühinemisotsuses analüüsiti niklihinna eeldatava muutumise mõju importijate ostuotsustele (14). Käesolevas uurimises analüüsiti, kas impordi muutused järgisid tõepoolest nikli tegelike hindade muutumist ja eespool kirjeldatud mustrit. Nikli hinnad (15) langesid 31 % 16 453 eurolt tonni eest 2010. aastal 11 327 euroni tonni eest uurimisperioodil. Eespool põhjenduses 196 kirjeldatud huvitatud isikute väite kohaselt oleks nikli hinna selline langus pidanud tooma kaasa impordi vähenemise asjaomastest riikidest. Uurimine on aga näidanud, et vaatamata nikli hindade olulisele langusele kasvas eksport asjaomastest riikidest samal perioodil 70 %, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 104.

| (198) | Kuigi tooraine hindade muutumine võis mõnevõrra mõjutada impordimahtude muutumist, kaaluvad muud tegurid, nagu eksportivate tootjate madal hinnatase, selle mõju selgelt üles. Seetõttu leitakse, et nikli hindade muutumisel ei ole vaatlusalusel perioodil kestvat mõju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi üldisele kasvusuundumusele. |
| --- | --- |

(198)

Kuigi tooraine hindade muutumine võis mõnevõrra mõjutada impordimahtude muutumist, kaaluvad muud tegurid, nagu eksportivate tootjate madal hinnatase, selle mõju selgelt üles. Seetõttu leitakse, et nikli hindade muutumisel ei ole vaatlusalusel perioodil kestvat mõju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi üldisele kasvusuundumusele.

5.5.   Muutused tarbimises

| (199) | Outokumpu ühinemisotsuses sedastati, et nii nikli absoluutne hinnatase kui ka nikli hindade volatiilsus vähendab tõenäoliselt roostevaba terase kui materjali atraktiivsust ja suunab nõudluse niklisisalduseta roostevaba terase poole (16). |
| --- | --- |

(199)

Outokumpu ühinemisotsuses sedastati, et nii nikli absoluutne hinnatase kui ka nikli hindade volatiilsus vähendab tõenäoliselt roostevaba terase kui materjali atraktiivsust ja suunab nõudluse niklisisalduseta roostevaba terase poole (16).

| (200) | Roostevaba terase kui materjali atraktiivsuse kohta väideti samuti, et mitmel suundumusel võib olla mõju, mis viib asendamisele roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisele, näiteks vajadusel kasutada kergemaid materjale nt autodes (negatiivne mõju roostevabale terasele; liikumine teraselt komposiitmaterjalidele), toote lühemal olelustsüklil tarbekaupade puhul (negatiivne mõju roostevabale terasele; kasutatakse odavamaid materjale), suurenenud vajadusel vee puhastamise ja rohelise energia tootmise järele (positiivne mõju roostevabale terasele; raske asendada paljudes rakendustes) ning võimalike konkureerivate materjalide hindade muutumisel (rauamaak, alumiinium, vask) (17). |
| --- | --- |

(200)

Roostevaba terase kui materjali atraktiivsuse kohta väideti samuti, et mitmel suundumusel võib olla mõju, mis viib asendamisele roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisele, näiteks vajadusel kasutada kergemaid materjale nt autodes (negatiivne mõju roostevabale terasele; liikumine teraselt komposiitmaterjalidele), toote lühemal olelustsüklil tarbekaupade puhul (negatiivne mõju roostevabale terasele; kasutatakse odavamaid materjale), suurenenud vajadusel vee puhastamise ja rohelise energia tootmise järele (positiivne mõju roostevabale terasele; raske asendada paljudes rakendustes) ning võimalike konkureerivate materjalide hindade muutumisel (rauamaak, alumiinium, vask) (17).

| (201) | Sellega seoses on käesolev uurimine kinnitanud Outokumpu ühinemisotsuse väiteid, (18) et nõudlus roostevaba terase järele üldiselt ja roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali järele konkreetsemalt on küllalt jäik. Suurem osa tarbimise kasvust leidis aset 2010. ja 2011. aastal, mil hinnad tõusid. Langevate hindade perioodil alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini oli tarbimine stabiilne ja kasvas ainult 1 %. Asendamisel roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisel, sealhulgas eespool nimetatud teguritel, ei ole seetõttu mõõdetavat mõju roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutarbimisele. |
| --- | --- |

(201)

Sellega seoses on käesolev uurimine kinnitanud Outokumpu ühinemisotsuse väiteid, (18) et nõudlus roostevaba terase järele üldiselt ja roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali järele konkreetsemalt on küllalt jäik. Suurem osa tarbimise kasvust leidis aset 2010. ja 2011. aastal, mil hinnad tõusid. Langevate hindade perioodil alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini oli tarbimine stabiilne ja kasvas ainult 1 %. Asendamisel roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisel, sealhulgas eespool nimetatud teguritel, ei ole seetõttu mõõdetavat mõju roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutarbimisele.

| (202) | Seoses nõudluse üleminekuga roostevaba terase niklisisalduseta tooteklassidele (mis on ka samasugune toode) kinnitab valimisse kaasatud liidu tootjate müügitehingute üksikasjalik analüüs Outokumpu ühinemisotsuses tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(202)

Seoses nõudluse üleminekuga roostevaba terase niklisisalduseta tooteklassidele (mis on ka samasugune toode) kinnitab valimisse kaasatud liidu tootjate müügitehingute üksikasjalik analüüs Outokumpu ühinemisotsuses tehtud järeldusi.

| (203) | Nagu on aga kirjeldatud eespool põhjenduses 138, on liidu tootmisharu küsitavad hinnad otseselt seotud terase klassi ja vastava tooraine hindadega. Nõudluse üleminekul ühelt teraseklassilt teisele on liidu tootmisharu tulemuslikkusele neutraalne mõju. |
| --- | --- |

(203)

Nagu on aga kirjeldatud eespool põhjenduses 138, on liidu tootmisharu küsitavad hinnad otseselt seotud terase klassi ja vastava tooraine hindadega. Nõudluse üleminekul ühelt teraseklassilt teisele on liidu tootmisharu tulemuslikkusele neutraalne mõju.

| (204) | Seetõttu jõuti järeldusele, et tarbimisharjumuste muutumisel ei olnud liidu tootmisharu tulemusnäitajatele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(204)

Seetõttu jõuti järeldusele, et tarbimisharjumuste muutumisel ei olnud liidu tootmisharu tulemusnäitajatele negatiivset mõju.

5.6.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (205) | Madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest kasvas nii absoluutarvudes kui ka võrreldes liidu tarbimisega ajal, mil enamik liidu tootmisharu kahjunäitajatest (tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügihinnad, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringute maht, investeeringutasuvus) halvenes. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid uurimisperioodi kestel liidu tootmisharu hindu alla 9,6–11,3 %. |
| --- | --- |

(205)

Madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest kasvas nii absoluutarvudes kui ka võrreldes liidu tarbimisega ajal, mil enamik liidu tootmisharu kahjunäitajatest (tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügihinnad, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringute maht, investeeringutasuvus) halvenes. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid uurimisperioodi kestel liidu tootmisharu hindu alla 9,6–11,3 %.

| (206) | Muud tegurid, nagu energia hind, tootmisvõimsus ja konkurentsitingimused liidu turul, ei mõjutanud liidu tootmisharule osaks saanud kahju suurust. Sellised tegurid, nagu import kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksport, võisid kahju tekitamisele kaasa aidata, kuid vaid väga piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(206)

Muud tegurid, nagu energia hind, tootmisvõimsus ja konkurentsitingimused liidu turul, ei mõjutanud liidu tootmisharule osaks saanud kahju suurust. Sellised tegurid, nagu import kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksport, võisid kahju tekitamisele kaasa aidata, kuid vaid väga piiratud ulatuses.

| (207) | Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import ja eraldi käsitletud muud tegurid ei kõrvaldanud põhjuslikku seost. Kahju väljendub peamiselt liidu tootmisharu kehvas finantsolukorras ja tootmise vähenemises, tootmisvõimsuse rakendusastme languses, tööhõive ja turuosa kahanemises. |
| --- | --- |

(207)

Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import ja eraldi käsitletud muud tegurid ei kõrvaldanud põhjuslikku seost. Kahju väljendub peamiselt liidu tootmisharu kehvas finantsolukorras ja tootmise vähenemises, tootmisvõimsuse rakendusastme languses, tööhõive ja turuosa kahanemises.

| (208) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Muudest riikidest pärit impordi, liidu tootmisharu ekspordi, energiahindade, tootmisvõimsuse ja konkurentsitingimuste mõju liidu tootmisharu finantsolukorra, toodangu ja turuosa negatiivsele arengule on väga väike või olematu. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Muudest riikidest pärit impordi, liidu tootmisharu ekspordi, energiahindade, tootmisvõimsuse ja konkurentsitingimuste mõju liidu tootmisharu finantsolukorra, toodangu ja turuosa negatiivsele arengule on väga väike või olematu.

6.   LIIDU HUVID

| (209) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(209)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

| (210) | Suurem osa liidu tootmisharust toetab meetmete kehtestamist. Suurim liidu tootja ei teinud uurimise käigus koostööd, kuid ta ei esitanud kaebusele vastuväiteid. Kuus liidu tootjat, kelle müük ja tootmine moodustavad umbes 55 % liidu müügist ja tootmisest, tegid uurimise käigus koostööd ja toetasid kaebust. |
| --- | --- |

(210)

Suurem osa liidu tootmisharust toetab meetmete kehtestamist. Suurim liidu tootja ei teinud uurimise käigus koostööd, kuid ta ei esitanud kaebusele vastuväiteid. Kuus liidu tootjat, kelle müük ja tootmine moodustavad umbes 55 % liidu müügist ja tootmisest, tegid uurimise käigus koostööd ja toetasid kaebust.

| (211) | Liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju. Kõik finantsnäitajaid (kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus) olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul enamasti negatiivsed. Muude näitajate, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive ja turuosa, muutused kulgesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Liidu tootmisharu suutis säilitada vaid kriisijärgse väikese müügimahu ega saanud kasu turu kasvust. |
| --- | --- |

(211)

Liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju. Kõik finantsnäitajaid (kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus) olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul enamasti negatiivsed. Muude näitajate, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive ja turuosa, muutused kulgesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Liidu tootmisharu suutis säilitada vaid kriisijärgse väikese müügimahu ega saanud kasu turu kasvust.

| (212) | Meetmete puudumise korral sunnib dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest jätkuvalt liidu tootmisharu müüma kahjumlike hindadega. Selline lisakahju kuhjumine halvendab veelgi liidu tootmisharu olukorda. Seega on meetmete kehtestamine liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(212)

Meetmete puudumise korral sunnib dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest jätkuvalt liidu tootmisharu müüma kahjumlike hindadega. Selline lisakahju kuhjumine halvendab veelgi liidu tootmisharu olukorda. Seega on meetmete kehtestamine liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate ja turustajate huvid

| (213) | Importijad ja turustajad (sealhulgas terasetöötlemiskeskused) osalesid käesolevas uurimises väga aktiivselt. Meetmete kehtestamisele väljendasid vastuseisu 31 importijat ja turustajat. |
| --- | --- |

(213)

Importijad ja turustajad (sealhulgas terasetöötlemiskeskused) osalesid käesolevas uurimises väga aktiivselt. Meetmete kehtestamisele väljendasid vastuseisu 31 importijat ja turustajat.

| (214) | Importijad ja turustajad väitsid, et meetmete kehtestamine seab piirangud nende võimalikele tarneallikatele. Nad väitsid, et meetmete kehtestamise korral ei oleks neil enam võimalik hankida terasest külmvaltsitud lehtmaterjali Hiinast ja Taiwanist. |
| --- | --- |

(214)

Importijad ja turustajad väitsid, et meetmete kehtestamine seab piirangud nende võimalikele tarneallikatele. Nad väitsid, et meetmete kehtestamise korral ei oleks neil enam võimalik hankida terasest külmvaltsitud lehtmaterjali Hiinast ja Taiwanist.

| (215) | Uurimine on siiski näidanud, et kõik importijad ja turustajad ostavad mitmest allikast, sealhulgas liidu tootmisharult, asjaomastest riikidest ja muudest kolmandatest riikidest. Seega sõltuvad nad ainult teataval määral asjaomaste riikide tarnetest. |
| --- | --- |

(215)

Uurimine on siiski näidanud, et kõik importijad ja turustajad ostavad mitmest allikast, sealhulgas liidu tootmisharult, asjaomastest riikidest ja muudest kolmandatest riikidest. Seega sõltuvad nad ainult teataval määral asjaomaste riikide tarnetest.

| (216) | Kõnealused isikud võivad osta jätkuvalt terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liidu tootmisharult ja muudest riikidest, keda käesolevas uurimises ei vaadelda (nt India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea või Ameerika Ühendriigid) ja kelle turuosa on kokku 11 %. Nii liidu tootmisharu kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit import on seega usaldusväärne alternatiiv Hiinast ja Taiwanist pärit impordile. |
| --- | --- |

(216)

Kõnealused isikud võivad osta jätkuvalt terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liidu tootmisharult ja muudest riikidest, keda käesolevas uurimises ei vaadelda (nt India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea või Ameerika Ühendriigid) ja kelle turuosa on kokku 11 %. Nii liidu tootmisharu kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit import on seega usaldusväärne alternatiiv Hiinast ja Taiwanist pärit impordile.

| (217) | Seetõttu tehti selles etapis järeldus, et meetmete kehtestamisel saab olla sõltumatute importijate ja turustajate olukorrale üksnes piiratud negatiivne mõju. |
| --- | --- |

(217)

Seetõttu tehti selles etapis järeldus, et meetmete kehtestamisel saab olla sõltumatute importijate ja turustajate olukorrale üksnes piiratud negatiivne mõju.

6.3.   Kasutajate huvid

| (218) | Mitmed huvitatud isikud, sealhulgas eksportivad tootjad ja turustajad, väljendasid muret võimaliku negatiivse mõju üle, mida meetmed avaldavad kasutajatele. Kasutajad ise ei olnud sellega nõus. Kasutajate osalemine käesolevas uurimises oli väga väike. Kuus kasutajat (sealhulgas neljast äriühingust koosnev kontsern) avaldasid arvamust, kusjuures vaid ühes arvamuses väljendati vastuseisu meetmete kehtestamisele. Muud kasutajad ja nende ühendused kas ei osalenud või hoidusid selgelt seisukohavõtust. |
| --- | --- |

(218)

Mitmed huvitatud isikud, sealhulgas eksportivad tootjad ja turustajad, väljendasid muret võimaliku negatiivse mõju üle, mida meetmed avaldavad kasutajatele. Kasutajad ise ei olnud sellega nõus. Kasutajate osalemine käesolevas uurimises oli väga väike. Kuus kasutajat (sealhulgas neljast äriühingust koosnev kontsern) avaldasid arvamust, kusjuures vaid ühes arvamuses väljendati vastuseisu meetmete kehtestamisele. Muud kasutajad ja nende ühendused kas ei osalenud või hoidusid selgelt seisukohavõtust.

| (219) | Seepärast tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus kasutajate huvidega. |
| --- | --- |

(219)

Seepärast tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus kasutajate huvidega.

6.4.   Konkurentsiprobleemid

| (220) | Outokumpu ühinemisotsuses tegi komisjon kindlaks, et Outokumpu ja Inoxumi kavandatud ühinemine takistaks tõenäoliselt oluliselt tõhusat konkurentsi koordineerimata mõju kaudu, tekitades roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali valdkonnas turgu valitseva seisundi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) turul (19). Sellise takistuse vältimiseks nõustus komisjon, et loobumispakett, mis hõlmab ka ASTd, on piisav abinõu konkurentsiprobleemide lahendamiseks (20). Tänu komisjoni heakskiidetud parandusmeetmele jäi liidus alles neli keskmise suurusega tootjat. |
| --- | --- |

(220)

Outokumpu ühinemisotsuses tegi komisjon kindlaks, et Outokumpu ja Inoxumi kavandatud ühinemine takistaks tõenäoliselt oluliselt tõhusat konkurentsi koordineerimata mõju kaudu, tekitades roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali valdkonnas turgu valitseva seisundi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) turul (19). Sellise takistuse vältimiseks nõustus komisjon, et loobumispakett, mis hõlmab ka ASTd, on piisav abinõu konkurentsiprobleemide lahendamiseks (20). Tänu komisjoni heakskiidetud parandusmeetmele jäi liidus alles neli keskmise suurusega tootjat.

| (221) | See meede on juba rakendatud ja on praeguseks täielikult mõjus. Ühtlasi ei vähenda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine keskmise suutusega liidu tootjate arvu. Seetõttu järeldatakse selles etapis, et meetmete kehtestamine ei vähenda ega kaota komisjoni poolt Outokumpu ühinemisotsuses heaks kiidetud kohustuse mõju. |
| --- | --- |

(221)

See meede on juba rakendatud ja on praeguseks täielikult mõjus. Ühtlasi ei vähenda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine keskmise suutusega liidu tootjate arvu. Seetõttu järeldatakse selles etapis, et meetmete kehtestamine ei vähenda ega kaota komisjoni poolt Outokumpu ühinemisotsuses heaks kiidetud kohustuse mõju.

6.5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (222) | Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selle kohta, et Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(222)

Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selle kohta, et Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (223) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat täiendavat kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(223)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat täiendavat kahju liidu tootmisharule.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (224) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksu summat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju. |
| --- | --- |

(224)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksu summat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.

| (225) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(225)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel.

| (226) | Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel, see tähendab aastatel 2010–2013, negatiivne. 2008. ja 2009. aasta tulemusi mõjutas nõudluse järsk vähenemine ülemaailmse majanduskriisi ajal ja seetõttu ei saa nendel aastatel saadud kasumit pidada tavapärastes konkurentsitingimustes saadud kasumiks. Kuigi põhjenduses 134 kirjeldatud eelmises uurimises tehti ajutiselt kindlaks dumpingu olemasolu 2007. aastal, ei tuvastatud olulist seost kõnealuse impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel. Selleks määrati plaanitud kasumi suuruseks 8,1 %, mis on kasum, mille liidu tootmisharu teenis 2007. aastal. See oli enne nõudluse järsku vähenemist 2008. ja 2009. aastal viimane tüüpiline aasta, mil valitsesid tavapärased konkurentsitingimused. 2013. aastal jõudis turu suurus peaaegu samale tasemele kui 2007. aasta tarbimine. |
| --- | --- |

(226)

Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel, see tähendab aastatel 2010–2013, negatiivne. 2008. ja 2009. aasta tulemusi mõjutas nõudluse järsk vähenemine ülemaailmse majanduskriisi ajal ja seetõttu ei saa nendel aastatel saadud kasumit pidada tavapärastes konkurentsitingimustes saadud kasumiks. Kuigi põhjenduses 134 kirjeldatud eelmises uurimises tehti ajutiselt kindlaks dumpingu olemasolu 2007. aastal, ei tuvastatud olulist seost kõnealuse impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel. Selleks määrati plaanitud kasumi suuruseks 8,1 %, mis on kasum, mille liidu tootmisharu teenis 2007. aastal. See oli enne nõudluse järsku vähenemist 2008. ja 2009. aastal viimane tüüpiline aasta, mil valitsesid tavapärased konkurentsitingimused. 2013. aastal jõudis turu suurus peaaegu samale tasemele kui 2007. aasta tarbimine.

| (227) | Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, eemaldades liidu müügihindadest uurimisperioodil tegelikult kantud kahju ja lisades eespool nimetatud 8,1 % kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(227)

Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, eemaldades liidu müügihindadest uurimisperioodil tegelikult kantud kahju ja lisades eespool nimetatud 8,1 % kasumimarginaali.

| (228) | Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomaste riikide eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(228)

Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomaste riikide eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (229) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „teiste koostööd tegevate äriühingute” ja „kõigi teiste äriühingute” puhul on määratletud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 57, 60, 85 ja 88 eespool). |
| --- | --- |

(229)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „teiste koostööd tegevate äriühingute” ja „kõigi teiste äriühingute” puhul on määratletud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 57, 60, 85 ja 88 eespool).

7.2.   Ajutised meetmed

| (230) | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordile Hiina RVst ja Taiwanist tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt väiksema tollimaksu reeglile algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaks tuleks kehtestada dumpingu- ja kahjumarginaalide madalama marginaali tasemel. |
| --- | --- |

(230)

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordile Hiina RVst ja Taiwanist tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt väiksema tollimaksu reeglile algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaks tuleks kehtestada dumpingu- ja kahjumarginaalide madalama marginaali tasemel.

| (231) | Nagu on märgitud põhjenduses 4 eespool, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2014 Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile registreerimiskohustuse, pidades silmas algmääruse artikli 10 lõike 4 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (21) („subsiidiumivastane algmäärus”) artikli 16 lõike 4 kohaste mis tahes dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist. |
| --- | --- |

(231)

Nagu on märgitud põhjenduses 4 eespool, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2014 Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile registreerimiskohustuse, pidades silmas algmääruse artikli 10 lõike 4 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (21) („subsiidiumivastane algmäärus”) artikli 16 lõike 4 kohaste mis tahes dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist.

| (232) | Seoses käimasoleva dumpinguvastase uurimisega ja arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks katkestada impordi registreerimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5. |
| --- | --- |

(232)

Seoses käimasoleva dumpinguvastase uurimisega ja arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks katkestada impordi registreerimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5.

| (233) | Mis puutub samaaegselt toimuvasse subsiidiumivastasesse uurimisse (vt põhjendus 3 eespool) tuleks jätkata Hiina RVst pärit impordi registreerimist vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõikele 5. |
| --- | --- |

(233)

Mis puutub samaaegselt toimuvasse subsiidiumivastasesse uurimisse (vt põhjendus 3 eespool) tuleks jätkata Hiina RVst pärit impordi registreerimist vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõikele 5.

| (234) | Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(234)

Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta.

| (235) | Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal
  (%) | Kahjumarginaal
  (%) | Ajutine dumpinguvastane tollimaks
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 30,0 | 24,5 | 24,5 |
| Kõik teised äriühingud | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Taiwan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 | 23,9 . | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Yieh United Steel Corporation | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Kõik teised äriühingud | 12,0 | 23,9 | 12,0 |

(235)

Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

(%)

Kahjumarginaal

(%)

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

(%)

Hiina RV

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

29,2

24,3

24,3

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

24,3

24,3

Teised koostööd tegevad äriühingud

30,0

24,5

24,5

Kõik teised äriühingud

34,9

25,2

25,2

Taiwan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

23,9 .

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd.

10,9

22,9

10,9

Yieh United Steel Corporation

10,9

22,9

10,9

Teised koostööd tegevad äriühingud

10,9

22,9

10,9

Kõik teised äriühingud

12,0

23,9

12,0

| (236) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(236)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (237) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (22). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta. |
| --- | --- |

(237)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (22). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

| (238) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, tuleks „kõigi teiste äriühingute” dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldada mitte üksnes käesolevas uurimises koostööd mittetegevate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka tootjate suhtes, kes ei eksportinud liitu uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(238)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, tuleks „kõigi teiste äriühingute” dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldada mitte üksnes käesolevas uurimises koostööd mittetegevate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka tootjate suhtes, kes ei eksportinud liitu uurimisperioodil.

| (239) | Alates 26. märtsist 2015 pakuvad ajutised dumpinguvastased tollimaksud kaitset dumpinguhinnaga impordi eest. Seepärast ei ole enam vaja importi registreerida dumpinguhinnaga impordi eest kaitsmise eesmärgil. Seetõttu tuleb rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014 artikli 1 lõiget 1 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(239)

Alates 26. märtsist 2015 pakuvad ajutised dumpinguvastased tollimaksud kaitset dumpinguhinnaga impordi eest. Seepärast ei ole enam vaja importi registreerida dumpinguhinnaga impordi eest kaitsmise eesmärgil. Seetõttu tuleb rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014 artikli 1 lõiget 1 vastavalt muuta,

8.   LÕPPSÄTTED

| (240) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(240)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (241) | Järeldused, mis on seotud ajutise tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning neid võidakse muuta uurimise lõppjärgus, |
| --- | --- |

(241)

Järeldused, mis on seotud ajutise tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning neid võidakse muuta uurimise lõppjärgus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärineva roostevabast terasest lehtvaltsmaterjali impordi suhtes, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgnevalt loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpingu-vastane tollimaks
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai | 25,2 | C022 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo | 25,2 | C023 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan | 24,3 | C024 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin | 24,3 | C025 |
| Teised I lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud | 24,5 | |
| Kõik teised äriühingud | 25,2 | C999 |
| Taiwan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei | 12,0 | C030 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung | 10,9 | C031 |
| Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung | 10,9 | C032 |
| II lisas loetletud teised koostööd tegevad äriühingud | 10,9 | |
| Kõik teised äriühingud | 12,0 | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpingu-vastane tollimaks

(%)

TARICi lisakood

Hiina RV

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai

25,2

C022

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo

25,2

C023

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan

24,3

C024

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin

24,3

C025

Teised I lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud

24,5

Kõik teised äriühingud

25,2

C999

Taiwan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei

12,0

C030

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung

10,9

C031

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung

10,9

C032

II lisas loetletud teised koostööd tegevad äriühingud

10,9

Kõik teised äriühingud

12,0

C999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi; |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi;

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

2.   Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tolliasutustele antakse käesolevaga määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõike 5 kohaselt korraldus võtta asjakohased meetmed, et registreerida järgmiste toodete Euroopa Liitu suunduv import: Hiina Rahvavabariigist pärinev roostevabast terasest lehtvaltsmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla.”

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 196, 26.6.2014, lk 9.

2

(3)  ELT C 267, 14.8.2014, lk 17.

3

(4)  ELT L 359, 16.12.2014, lk 90.

4

(5)  COMP/M.6471.

5

(6)  Algatamisteade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali suhtes (ELT C 29, 1.2.2008, lk 13).

6

(7)  Komisjoni otsus 2009/327/EÜ, 16. aprill 2009, dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (ELT L 98, 17.4.2009, lk 39).

7

(8)  Omavahel tihedalt seotud klasside 304 ja 304L teras on kõige levinum toode, mis moodustab üle 50 % liidu tootmisharu müügist.

8

(9)  Outokumpu 2013. aasta aruanne, lk 11 (graafik).

9

(10)  Outokumpu OYJ-le adresseeritud komisjoni otsus, 7. november 2012, millega tunnistatakse ühinemine kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (juhtum COMP/M.6471 – Outokumpu/INOXUM).

10

(11)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 587.

11

(12)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 546.

12

(13)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 550.

13

(14)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 567.

14

(15)  Nikkel, sulamiklass, Londoni metallibörsi hetkehind, CIF-hind Euroopa sadamates (eurot tonni kohta). Allikas: Maailmapank.

15

(16)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 96.

16

(17)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 97.

17

(18)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 98.

18

(19)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 883.

19

(20)  Outokumpu ühinemisotsus, punkt 1296.

20

(21)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

21

(22)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

22

---

I LISA

Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina RV | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo | C027 |
| Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang | C029 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina RV

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningbo

C027

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

C029

---

II LISA

Koostööd tegevad Taiwani eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Taiwan | Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan | C033 |
| Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung | C034 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Taiwan

Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tainan

C033

Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung

C034

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/502,

24. märts 2015,

milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise kasutamise lubamist lüpsilehmade söödalisandina (loa hoidja Micro Bio-System Ltd)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud, et lisandi kasutamiseks loomasöödas peab olema luba, ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud, et lisandi kasutamiseks loomasöödas peab olema luba, ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise lubamist lüpsilehmade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise lubamist lüpsilehmade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 11. septembri 2014. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Jõuti ka järeldusele, et kõnealune söödalisand võib suurendada lüpsilehmade piimatoodangut. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 11. septembri 2014. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistis kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Jõuti ka järeldusele, et kõnealune söödalisand võib suurendada lüpsilehmade piimatoodangut. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(9):3830.

2

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniat moodustavate ühikute (CFU) arv sellise täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1871 | Micron Bio-Systems Ltd | Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 | Söödalisandi koostis:


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistis, mis sisaldab:
  tahkel kujul vähemalt 1 × 1010 CFU söödalisandi grammi kohta.

  Toimeaine kirjeldus


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

  Analüüsimeetod
   (1)

  Identifitseerimine: polümeraasi ahelreaktsioon (PCR)






  — | Arvu määramine: süviskülvimeetod, kasutades pärmiekstrakti-dekstroosi-klooramfenikooli (CGYE) agarit – EN 15789 |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniat moodustavate ühikute (CFU) arv sellise täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1871

Micron Bio-Systems Ltd

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Söödalisandi koostis:

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 valmistis, mis sisaldab:

tahkel kujul vähemalt 1 × 1010 CFU söödalisandi grammi kohta.

Toimeaine kirjeldus

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Analüüsimeetod
   (1)

Identifitseerimine: polümeraasi ahelreaktsioon (PCR)

—

Arvu määramine: süviskülvimeetod, kasutades pärmiekstrakti-dekstroosi-klooramfenikooli (CGYE) agarit – EN 15789

Lüpsilehmad

—

4,4 × 108

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Söödalisandi soovituslik annus: 1 × 1010 CFU looma kohta päevas. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi soovituslik annus: 1 × 1010 CFU looma kohta päevas.

| 3. | Kasutajate ohutus: käsitsemisel kasutada respiraatorit ja nahakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käsitsemisel kasutada respiraatorit ja nahakaitsevahendeid.

14. aprill 2025

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebilehel järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 25.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/60

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/503,

24. märts 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 91,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 176,1 |
| TR | 162,7 |
| ZZ | 181,6 |
| 0709 93 10 | MA | 113,3 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 71,5 |
| MA | 53,7 |
| TN | 54,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | TR | 46,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 92,5 |
| CL | 78,4 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 218,4 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 105,4 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 139,2 |
| CN | 102,1 |
| ZA | 133,1 |
| ZZ | 120,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

91,6

TR

115,6

ZZ

103,6

0707 00 05

JO

206,0

MA

176,1

TR

162,7

ZZ

181,6

0709 93 10

MA

113,3

TR

162,2

ZZ

137,8

0805 10 20

EG

44,7

IL

71,5

MA

53,7

TN

54,3

TR

70,2

ZZ

58,9

0805 50 10

TR

46,6

ZZ

46,6

0808 10 80

AR

94,0

BR

92,5

CL

78,4

CN

105,5

MK

25,2

US

218,4

ZA

123,7

ZZ

105,4

0808 30 90

AR

108,8

CL

139,2

CN

102,1

ZA

133,1

ZZ

120,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---