# Euroopan unionin C 52/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 52 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta13. helmikuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 52

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta13. helmikuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN |
| 2015/C 052/01 | Lausunto nro 1/2015
  (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 ja 325 artiklan nojalla)
  ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

2015/C 052/01

Lausunto nro 1/2015
  (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 ja 325 artiklan nojalla)
  ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 ja 325 artiklan nojalla)

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

| 13.2.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 52/1

---

LAUSUNTO NRO 1/2015

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 ja 325 artiklan nojalla)

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta

(2015/C 52/01)

SISÄLLYS

| | Kohta | Sivu |
| --- | --- | --- |
| I | YLEISET HUOMAUTUKSET EHDOTUKSEN SISÄLLÖSTÄ JA TAVOITTEISTA |

Kohta

Sivu

I

YLEISET HUOMAUTUKSET EHDOTUKSEN SISÄLLÖSTÄ JA TAVOITTEISTA

1–18

2

Asetusehdotuksen tarkoitus

1–4

2

Päätöksentekoa koskevien sääntöjen rikkominen ja selkeyttämistavoitteen esteet

5–9

3

Varainhoitosäännöt eivät ole täysin yhdenmukaiset julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tarkistusta ja uudenaikaistamista koskevien direktiivien tavoitteiden kanssa

10–14

3

Ehdotetut mekanismit eivät sovi Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen

15–18

4

| II | HUOMAUTUKSET YKSITTÄISISTÄ ARTIKLOISTA |
| --- | --- |

II

HUOMAUTUKSET YKSITTÄISISTÄ ARTIKLOISTA

19–42

4

102 artikla — Hankintamenettelyihin ja -sopimuksiin sovellettavat periaatteet

20

5

104 artikla — Hankintamenettelyt

21–22

5

106 ja 108 artikla — Poissulkemisperusteet ja -järjestelmä

23–30

5

107 artikla — Hylkääminen tietystä menettelystä

31–33

7

110 artikla — Sopimusten tekeminen

34–35

7

112 artikla — Yhteydenotot menettelyn aikana

36

8

113 artikla — Päätös sopimuksen tekemisestä

37

8

114 a artikla — Sopimusten täyttäminen ja muuttaminen

38–39

8

116 artikla — Huomattavat virheet, sääntöjenvastaisuudet ja petokset

40

8

118 artikla — Sovellettavat kynnysarvot ja odotusaika

41–42

9

EUROOPAN UNIONIN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 322 ja 325 artiklan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan,

ottaa huomioon ehdotuksen (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2) muuttamisesta (jäljempänä ’varainhoitoasetus’),

ottaa huomioon asetusehdotusta koskevan lausuntopyynnön, jonka parlamentti esitti tilintarkastustuomioistuimelle 23. heinäkuuta 2014,

ottaa huomioon asetusehdotusta koskevan lausuntopyynnön, jonka neuvosto esitti tilintarkastustuomioistuimelle 18. heinäkuuta 2014,

ottaa huomioon, että julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU (3) (jäljempänä ’direktiivi 2014/24/EU’) ja käyttöoikeussopimusten tekemisestä 26 päivänä helmikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/23/EU (4) on hyväksytty,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I.   YLEISET HUOMAUTUKSET EHDOTUKSEN SISÄLLÖSTÄ JA TAVOITTEISTA

Asetusehdotuksen tarkoitus

| 1. | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta laadittiin, jotta varainhoitosäännöt olisivat yhdenmukaiset direktiiviin 2014/24/EU sisältyvien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja direktiiviin 2014/23/EU sisältyvien käyttöoikeussopimusten tekemistä koskevien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

1.

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta laadittiin, jotta varainhoitosäännöt olisivat yhdenmukaiset direktiiviin 2014/24/EU sisältyvien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja direktiiviin 2014/23/EU sisältyvien käyttöoikeussopimusten tekemistä koskevien sääntöjen kanssa.

| 2. | Tilintarkastustuomioistuin kannattaa yhdenmukaistamistavoitetta. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen oikeuskehyksen parantamisen tarkoituksena on yhtäältä tehostaa julkisten varojen käyttöä ja täten edistää moitteetonta varainhoitoa ja oikeusvarmuutta, joihin sekä jäsenvaltioiden (5) että unionin on pyrittävä. Toisaalta unionin toiminnan ja sen politiikkojen (6) johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja vilpittömän yhteistyön (7) periaatteen mukaisesti unionin on huolehdittava siitä, että sen yleiseen talousarvioon sovellettavilla varainhoitosäännöillä (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) on samat tavoitteet kuin edellä mainituilla direktiiveillä. Kyseisten direktiivien säännökset olisi lisäksi toisinnettava tarkasti varainhoitoasetuksessa — asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta — ainakin siinä tapauksessa, että direktiiveissä ei jätetä jäsenvaltioille harkintavaltaa päättää niiden täytäntöönpanotavasta. |
| --- | --- |

2.

Tilintarkastustuomioistuin kannattaa yhdenmukaistamistavoitetta. Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen oikeuskehyksen parantamisen tarkoituksena on yhtäältä tehostaa julkisten varojen käyttöä ja täten edistää moitteetonta varainhoitoa ja oikeusvarmuutta, joihin sekä jäsenvaltioiden (5) että unionin on pyrittävä. Toisaalta unionin toiminnan ja sen politiikkojen (6) johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja vilpittömän yhteistyön (7) periaatteen mukaisesti unionin on huolehdittava siitä, että sen yleiseen talousarvioon sovellettavilla varainhoitosäännöillä (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) on samat tavoitteet kuin edellä mainituilla direktiiveillä. Kyseisten direktiivien säännökset olisi lisäksi toisinnettava tarkasti varainhoitoasetuksessa — asianmukaisesti perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta — ainakin siinä tapauksessa, että direktiiveissä ei jätetä jäsenvaltioille harkintavaltaa päättää niiden täytäntöönpanotavasta.

| 3. | Yhdenmukaistamisprosessi johtaisi siihen, että lainsäätäjä hyväksyisi varainhoitoasetusta muuttavat säännöt ja komissio delegoidut säädökset. Varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen säännökset ovat kiinteästi sidoksissa toisiinsa. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että muutokset, joita komissio ehdottaa soveltamissääntöihin, olisi annettava tilintarkastustuomioistuimelle tiedoksi ennen kuin lainsäätäjä hyväksyy varainhoitoasetusta muuttavat säännöt. |
| --- | --- |

3.

Yhdenmukaistamisprosessi johtaisi siihen, että lainsäätäjä hyväksyisi varainhoitoasetusta muuttavat säännöt ja komissio delegoidut säädökset. Varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen säännökset ovat kiinteästi sidoksissa toisiinsa. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että muutokset, joita komissio ehdottaa soveltamissääntöihin, olisi annettava tilintarkastustuomioistuimelle tiedoksi ennen kuin lainsäätäjä hyväksyy varainhoitoasetusta muuttavat säännöt.

| 4. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa varainhoitoasetuksen muutosta koskevan komission ehdotuksen oikeusperustasta, että ehdotus sisältää myös huomattavan määrän sääntöjä, joiden tarkoituksena on vahvistaa unionin taloudellisten etujen suojaa siten, että komissiossa otetaan käyttöön järjestelmä, jonka avulla näitä etuja uhkaavat riskit havaitaan varhain. Ehdotuksen oikeusperustana olisi niin ollen oltava myös SEUT-sopimuksen 325 artikla. Kyseiseen artiklaan ei kuitenkaan viitata lausunnon kohteena olevan asetusehdotuksen johdanto-osan viitteissä. |
| --- | --- |

4.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa varainhoitoasetuksen muutosta koskevan komission ehdotuksen oikeusperustasta, että ehdotus sisältää myös huomattavan määrän sääntöjä, joiden tarkoituksena on vahvistaa unionin taloudellisten etujen suojaa siten, että komissiossa otetaan käyttöön järjestelmä, jonka avulla näitä etuja uhkaavat riskit havaitaan varhain. Ehdotuksen oikeusperustana olisi niin ollen oltava myös SEUT-sopimuksen 325 artikla. Kyseiseen artiklaan ei kuitenkaan viitata lausunnon kohteena olevan asetusehdotuksen johdanto-osan viitteissä.

Päätöksentekoa koskevien sääntöjen rikkominen ja selkeyttämistavoitteen esteet

| 5. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se, miltä osin julkisia hankintoja käsiteltäisiin varainhoitoasetuksessa ja toisaalta sen soveltamissäännöissä, ei ole perussopimuksissa määriteltyjen ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä täsmennettyjen sääntöjen ja päätöksentekomenettelyjen mukaista. Tämä pätee erityisesti tiettyihin avainkäsitteisiin, joita ei ole määritelty eikä selitetty asetusehdotuksessa (ks. kohdat 21, 23, 35, 39, 41 ja 42). SEUT-sopimuksen 290 artiklassa määrätään kuitenkin, että delegoidut säädökset voivat koskea ainoastaan muita kuin varainhoitosääntöjen keskeisiä osia. Asianomaisen alan kannalta keskeisten sääntöjen on kuuluttava Euroopan parlamentin ja neuvoston (8) yhteiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se, miltä osin julkisia hankintoja käsiteltäisiin varainhoitoasetuksessa ja toisaalta sen soveltamissäännöissä, ei ole perussopimuksissa määriteltyjen ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä täsmennettyjen sääntöjen ja päätöksentekomenettelyjen mukaista. Tämä pätee erityisesti tiettyihin avainkäsitteisiin, joita ei ole määritelty eikä selitetty asetusehdotuksessa (ks. kohdat 21, 23, 35, 39, 41 ja 42). SEUT-sopimuksen 290 artiklassa määrätään kuitenkin, että delegoidut säädökset voivat koskea ainoastaan muita kuin varainhoitosääntöjen keskeisiä osia. Asianomaisen alan kannalta keskeisten sääntöjen on kuuluttava Euroopan parlamentin ja neuvoston (8) yhteiseen toimivaltaan.

| 6. | Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin katsoo, että lainsäätäjä ei voi myöntää komissiolle 290 artiklan nojalla valtaa määrittää julkisten hankintojen kannalta keskeisiä osia, kuten kyseisen asetusehdotuksen mukaan tehtäisiin. |
| --- | --- |

6.

Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin katsoo, että lainsäätäjä ei voi myöntää komissiolle 290 artiklan nojalla valtaa määrittää julkisten hankintojen kannalta keskeisiä osia, kuten kyseisen asetusehdotuksen mukaan tehtäisiin.

| 7. | Kun otetaan huomioon, että ehdotuksen mukaan suurin osa julkisia hankintoja koskevista avainkäsitteistä todennäköisesti sisällytetään soveltamissääntöjä koskevaan asetukseen, tilintarkastustuomioistuimen on tässä yhteydessä mahdotonta arvioida, saavutettaisiinko julkisia hankintoja koskevien sääntöjen selkiyttämistavoite näiden muutosten ansiosta kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä on tarpeen panna merkille, että julkisia hankintoja koskevalla direktiivillä on pyritty selkiyttämään tiettyjä peruskäsitteitä. Tarkoituksena oli taata suurempi oikeusvarmuus ja ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö (9). |
| --- | --- |

7.

Kun otetaan huomioon, että ehdotuksen mukaan suurin osa julkisia hankintoja koskevista avainkäsitteistä todennäköisesti sisällytetään soveltamissääntöjä koskevaan asetukseen, tilintarkastustuomioistuimen on tässä yhteydessä mahdotonta arvioida, saavutettaisiinko julkisia hankintoja koskevien sääntöjen selkiyttämistavoite näiden muutosten ansiosta kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä on tarpeen panna merkille, että julkisia hankintoja koskevalla direktiivillä on pyritty selkiyttämään tiettyjä peruskäsitteitä. Tarkoituksena oli taata suurempi oikeusvarmuus ja ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö (9).

| 8. | Jako on vastoin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen uudistuksen lähtökohtana olevaa selkiyttämistavoitetta, jonka mukaan direktiivin 2014/24/EU teksti on suunniteltu ja laadittu. Toimielimiin sovellettavien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ymmärtäminen on kuitenkin tehty entistä monimutkaisemmaksi, siksi, että yhdenmukaistamisprosessissa on määrä tarkistaa rinnakkain kahta oikeudellista välinettä ja sisällyttää asetukseen direktiivin säännökset pitäytymättä säädöstekstin (10) rakenteessa. |
| --- | --- |

8.

Jako on vastoin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen uudistuksen lähtökohtana olevaa selkiyttämistavoitetta, jonka mukaan direktiivin 2014/24/EU teksti on suunniteltu ja laadittu. Toimielimiin sovellettavien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ymmärtäminen on kuitenkin tehty entistä monimutkaisemmaksi, siksi, että yhdenmukaistamisprosessissa on määrä tarkistaa rinnakkain kahta oikeudellista välinettä ja sisällyttää asetukseen direktiivin säännökset pitäytymättä säädöstekstin (10) rakenteessa.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että painopisteiksi asetettaisiin päätöksentekoprosessin noudattaminen ja selkiyttämistavoite. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan tavoite saavutettaisiin kodifioimalla kaikki toimielinten julkisia hankintoja koskevat säännöt erilliseen asetukseen. Tämä tekisi säännöistä helpommin ymmärrettäviä ja helpottaisi niiden käyttöä (11). |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että painopisteiksi asetettaisiin päätöksentekoprosessin noudattaminen ja selkiyttämistavoite. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan tavoite saavutettaisiin kodifioimalla kaikki toimielinten julkisia hankintoja koskevat säännöt erilliseen asetukseen. Tämä tekisi säännöistä helpommin ymmärrettäviä ja helpottaisi niiden käyttöä (11).

Varainhoitosäännöt eivät ole täysin yhdenmukaiset julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tarkistusta ja uudenaikaistamista koskevien direktiivien tavoitteiden kanssa

| 10. | Julkisia hankintoja koskevat säännöt tarkistettiin ja uudenaikaistettiin hyväksymällä julkisia hankintoja koskevat direktiivit 2014/24/EU ja 2014/23/EU. Tarkoituksena oli ”tehostaa julkisten varojen käyttöä, helpottaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osallistumista julkisiin hankintoihin ja antaa hankkijoille paremmat edellytykset hyödyntää julkisia hankintoja yhteisten yhteiskunnallisten tavoitteiden tueksi” (12). |
| --- | --- |

10.

Julkisia hankintoja koskevat säännöt tarkistettiin ja uudenaikaistettiin hyväksymällä julkisia hankintoja koskevat direktiivit 2014/24/EU ja 2014/23/EU. Tarkoituksena oli ”tehostaa julkisten varojen käyttöä, helpottaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osallistumista julkisiin hankintoihin ja antaa hankkijoille paremmat edellytykset hyödyntää julkisia hankintoja yhteisten yhteiskunnallisten tavoitteiden tueksi” (12).

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että näistä tavoitteista muistutettaisiin selkeästi ehdotetun asetuksen johdanto-osan kappaleissa. Nykyisessä ehdotuksessa ne mainitaan vain osittain perusteluissa, joiden mukaan ”uusia säännöksiä on tarkoitus antaa muun muassa [...] ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön noudattamisen nostamisesta keskeiseksi vaatimukseksi”. Kyseisiä tavoitteita olisi lisäksi painotettava voimakkaammin asetuksen artiklaosassa. |
| --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että näistä tavoitteista muistutettaisiin selkeästi ehdotetun asetuksen johdanto-osan kappaleissa. Nykyisessä ehdotuksessa ne mainitaan vain osittain perusteluissa, joiden mukaan ”uusia säännöksiä on tarkoitus antaa muun muassa [...] ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön noudattamisen nostamisesta keskeiseksi vaatimukseksi”. Kyseisiä tavoitteita olisi lisäksi painotettava voimakkaammin asetuksen artiklaosassa.

| 12. | Ensinnäkin tavoite, jonka mukaan julkisia hankintoja olisi hyödynnettävä paremmin yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamisen tukena, olisi niin ollen ilmoitettava selkeästi. Samalla olisi täsmennettävä, että julkisten hankintojen käyttö tässä tarkoituksessa ei voi tapahtua unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon kustannuksella. Toiseksi ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön säädösten noudattamisvelvoite olisi sisällytettävä hankintoja koskeviin yleisperiaatteisiin (ks. kohta 20) ja siihen olisi liitettävä selvät seuraamukset, joita määrätään, jos tarjoajat tai sopimusosapuolet eivät asianomaisia säädöksiä noudata (ks. kohdat 34 ja 40). |
| --- | --- |

12.

Ensinnäkin tavoite, jonka mukaan julkisia hankintoja olisi hyödynnettävä paremmin yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamisen tukena, olisi niin ollen ilmoitettava selkeästi. Samalla olisi täsmennettävä, että julkisten hankintojen käyttö tässä tarkoituksessa ei voi tapahtua unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon kustannuksella. Toiseksi ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön säädösten noudattamisvelvoite olisi sisällytettävä hankintoja koskeviin yleisperiaatteisiin (ks. kohta 20) ja siihen olisi liitettävä selvät seuraamukset, joita määrätään, jos tarjoajat tai sopimusosapuolet eivät asianomaisia säädöksiä noudata (ks. kohdat 34 ja 40).

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa havainneensa, että nykyiset kaikille EU:n toimielimille ja elimille asetetut ympäristöä säästävää hankintaa koskevat oikeusvelvoitteet eivät ole yhtä vaativia kuin jäsenvaltioiden viranomaisille EU:n lainsäädännössä asetetut velvoitteet (13). Alakohtaisten direktiivien mukaisesti jäsenvaltioiden viranomaisten on hyödynnettävä julkisen hankinnan tuomia mahdollisuuksia edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista. Näitä vaatimuksia (14) olisi niin ollen sovellettava myös EU:n toimielinten julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa havainneensa, että nykyiset kaikille EU:n toimielimille ja elimille asetetut ympäristöä säästävää hankintaa koskevat oikeusvelvoitteet eivät ole yhtä vaativia kuin jäsenvaltioiden viranomaisille EU:n lainsäädännössä asetetut velvoitteet (13). Alakohtaisten direktiivien mukaisesti jäsenvaltioiden viranomaisten on hyödynnettävä julkisen hankinnan tuomia mahdollisuuksia edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista. Näitä vaatimuksia (14) olisi niin ollen sovellettava myös EU:n toimielinten julkisiin hankintoihin.

| 14. | Asetusehdotuksessa olisi myös nimenomaisesti mainittava tavoite, jonka tarkoituksena on helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että pk-yritysten osallistumisen edistämisessä on olisi otettava huomioon erityisesti seuraavat kysymykset: velvoite ilmoittaa syyt olla jakamatta hankintasopimusta osiin (direktiivi 2014/24/EU, 46 artiklan 1 kohta), pakko käyttää e-Certis-järjestelmää (direktiivi 2014/24/EU, 61 artikla), alihankkijoille suoritettavat suorat maksut (direktiivi 2014/24/EU, 71 artiklan 7 kohta), julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta (direktiivi 2014/24/EU, 83 artiklan 3 kohta) sekä unionin toimielimiä ja elimiä sitovan julkisia hankintoja koskevan oikeuden tulkintaa ja soveltamista koskevien tietojen ja neuvonnan saatavuus (direktiivi 2014/24/EU, 83 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

14.

Asetusehdotuksessa olisi myös nimenomaisesti mainittava tavoite, jonka tarkoituksena on helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että pk-yritysten osallistumisen edistämisessä on olisi otettava huomioon erityisesti seuraavat kysymykset: velvoite ilmoittaa syyt olla jakamatta hankintasopimusta osiin (direktiivi 2014/24/EU, 46 artiklan 1 kohta), pakko käyttää e-Certis-järjestelmää (direktiivi 2014/24/EU, 61 artikla), alihankkijoille suoritettavat suorat maksut (direktiivi 2014/24/EU, 71 artiklan 7 kohta), julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta (direktiivi 2014/24/EU, 83 artiklan 3 kohta) sekä unionin toimielimiä ja elimiä sitovan julkisia hankintoja koskevan oikeuden tulkintaa ja soveltamista koskevien tietojen ja neuvonnan saatavuus (direktiivi 2014/24/EU, 83 artiklan 4 kohta).

Ehdotetut mekanismit eivät sovi Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen

| 15. | Tilintarkastustuomioistuin kannustaa vahvistamaan unionin taloudellisten etujen suojaa vaikuttavan riskien havaitsemisjärjestelmän avulla. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että poissulkemisia koskevan keskustietokannan hallinnointi olisi annettava ainoastaan yhden toimielimen — komission — vastuulle kuten nykyisinkin ja että unionin muiden toimielinten ja elinten olisi toimitettava tiedot tietokantaan riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

15.

Tilintarkastustuomioistuin kannustaa vahvistamaan unionin taloudellisten etujen suojaa vaikuttavan riskien havaitsemisjärjestelmän avulla. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että poissulkemisia koskevan keskustietokannan hallinnointi olisi annettava ainoastaan yhden toimielimen — komission — vastuulle kuten nykyisinkin ja että unionin muiden toimielinten ja elinten olisi toimitettava tiedot tietokantaan riittävän ajoissa.

| 16. | Asetusehdotuksen 106 ja 108 artiklan mukaisesti komissio käyttäisi taloudellisille toimijoille määrättäviä seuraamuksia koskevaa keskitettyä järjestelmää tilapäisten tutkintaelinten kautta. Tällaisen järjestelmän perustaminen ei kuitenkaan ole yhteensopivaa muiden toimielinten ja elinten organisatorisen riippumattomuuden kanssa. Riskinä olisi, että järjestelmän takia muut toimielimet ja elimet eivät voisi huolehtia omista hankintamenettelyistään ja sopimustensa hallinnoinnista, vaikka perussopimuksen ja varainhoitoasetuksen mukaisesti toimielimet ja elimet ovat niiden osalta riippumattomia ja nimenomaan tulojen ja menojen hyväksyjinä ne voivat parhaiten taata näiden osa-alueiden hoitamisen. Lisäksi riskinä on, että ehdotettu päätösprosessi on pitkällinen ja monimutkainen alalla, jolla nopea toiminta on ensiarvoisen tärkeää. Tällainen järjestelmä johtaisi luonnostaan toimivaltakonflikteihin viranomaisten ja taloudellisia etuja suojaavien tutkintaelinten välillä ja erityisesti OLAFin (15) kanssa. |
| --- | --- |

16.

Asetusehdotuksen 106 ja 108 artiklan mukaisesti komissio käyttäisi taloudellisille toimijoille määrättäviä seuraamuksia koskevaa keskitettyä järjestelmää tilapäisten tutkintaelinten kautta. Tällaisen järjestelmän perustaminen ei kuitenkaan ole yhteensopivaa muiden toimielinten ja elinten organisatorisen riippumattomuuden kanssa. Riskinä olisi, että järjestelmän takia muut toimielimet ja elimet eivät voisi huolehtia omista hankintamenettelyistään ja sopimustensa hallinnoinnista, vaikka perussopimuksen ja varainhoitoasetuksen mukaisesti toimielimet ja elimet ovat niiden osalta riippumattomia ja nimenomaan tulojen ja menojen hyväksyjinä ne voivat parhaiten taata näiden osa-alueiden hoitamisen. Lisäksi riskinä on, että ehdotettu päätösprosessi on pitkällinen ja monimutkainen alalla, jolla nopea toiminta on ensiarvoisen tärkeää. Tällainen järjestelmä johtaisi luonnostaan toimivaltakonflikteihin viranomaisten ja taloudellisia etuja suojaavien tutkintaelinten välillä ja erityisesti OLAFin (15) kanssa.

| 17. | On tärkeää pitää mielessä, että toimenpiteet, joilla taloudelliset toimijat suljetaan hankintamenettelyjen ulkopuolelle tai hylätään, ovat samanlaisia kuin poissulkemiseen tähtäävät rikosoikeudelliset seuraamukset, joita kansalliset rikostuomioistuimet voivat määrätä oikeushenkilöille. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että asetusehdotuksen mukaisesti laadittua järjestelmää on tarkistettava rangaistusten laillisuuden ja oikeasuhteisuuden sekä puolustautumisoikeuksien kunnioittamisen periaatteiden perusteella. |
| --- | --- |

17.

On tärkeää pitää mielessä, että toimenpiteet, joilla taloudelliset toimijat suljetaan hankintamenettelyjen ulkopuolelle tai hylätään, ovat samanlaisia kuin poissulkemiseen tähtäävät rikosoikeudelliset seuraamukset, joita kansalliset rikostuomioistuimet voivat määrätä oikeushenkilöille. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että asetusehdotuksen mukaisesti laadittua järjestelmää on tarkistettava rangaistusten laillisuuden ja oikeasuhteisuuden sekä puolustautumisoikeuksien kunnioittamisen periaatteiden perusteella.

| 18. | Lopuksi todetaan, että poissulkemiseen tarkoitetun nykyjärjestelmän muuttamiseen johtaneiden syiden olisi käytävä selvemmin ilmi johdanto-osasta. Siinä mainitaan asianomaisten sääntöjen parantamistavoite yleisellä tasolla, mutta siinä ei määritetä, miltä osin parantaminen olisi toivottavaa. |
| --- | --- |

18.

Lopuksi todetaan, että poissulkemiseen tarkoitetun nykyjärjestelmän muuttamiseen johtaneiden syiden olisi käytävä selvemmin ilmi johdanto-osasta. Siinä mainitaan asianomaisten sääntöjen parantamistavoite yleisellä tasolla, mutta siinä ei määritetä, miltä osin parantaminen olisi toivottavaa.

II   HUOMAUTUKSET YKSITTÄISISTÄ ARTIKLOISTA

| 19. | Tässä osuudessa tilintarkastustuomioistuin analysoi asetusehdotusta julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tarkistamisen ja uudenaikaistamisen tavoitteiden näkökulmasta (tarkastamis- ja uudenaikaistamisprosessi johti edellä mainittujen julkisia hankintoja koskevien direktiivien hyväksymiseen) ja unionin taloudellisten etujen suojaamisen tavoitteen näkökulmasta. Tavoitteita tarkastellaan artiklakohtaisesti. Tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksia, kun vaikuttaa siltä, että tavoitteet eivät vielä ole direktiivien mukaisia tai kun taloudellisten etujen suojaamiseen ehdotettuja mekanismeja on parannettava. |
| --- | --- |

19.

Tässä osuudessa tilintarkastustuomioistuin analysoi asetusehdotusta julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tarkistamisen ja uudenaikaistamisen tavoitteiden näkökulmasta (tarkastamis- ja uudenaikaistamisprosessi johti edellä mainittujen julkisia hankintoja koskevien direktiivien hyväksymiseen) ja unionin taloudellisten etujen suojaamisen tavoitteen näkökulmasta. Tavoitteita tarkastellaan artiklakohtaisesti. Tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksia, kun vaikuttaa siltä, että tavoitteet eivät vielä ole direktiivien mukaisia tai kun taloudellisten etujen suojaamiseen ehdotettuja mekanismeja on parannettava.

102 artikla

   (16)

  — Hankintamenettelyihin ja -sopimuksiin sovellettavat periaatteet

| 20. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että artiklaan olisi direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdan tapaan sisällytettävä lainmukaista sopimusten toteuttamista koskeva yleisperiaate, joka heijastaisi saavutettavia yhteiskunnallisia vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että 102 artiklaan lisätään seuraava kohta:
  ”Hankintaviranomaisten on sopimuksia tehdessään ja toteuttaessaan pantava täytäntöön aiheellisia toimenpiteitä varmistaakseen, että tuetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja että talouden toimijat noudattavat sopimuksia toteuttaessaan sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin tai kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai direktiivin 2014/24/EU liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa sopimuksissa.” |
| --- | --- |

20.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että artiklaan olisi direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdan tapaan sisällytettävä lainmukaista sopimusten toteuttamista koskeva yleisperiaate, joka heijastaisi saavutettavia yhteiskunnallisia vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että 102 artiklaan lisätään seuraava kohta:

”Hankintaviranomaisten on sopimuksia tehdessään ja toteuttaessaan pantava täytäntöön aiheellisia toimenpiteitä varmistaakseen, että tuetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja että talouden toimijat noudattavat sopimuksia toteuttaessaan sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin tai kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai direktiivin 2014/24/EU liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa sopimuksissa.”

104 artikla — Hankintamenettelyt

| 21. | Asetusehdotuksen 104 artiklan 1 kohdassa luetellaan eri hankintamenettelyt. Artiklaa on täydennettävä määrittelemällä kukin menettely ja olosuhteet, joissa voidaan soveltaa poikkeuksellisia menettelyjä (tarjousperusteinen neuvottelumenettely, kilpailullinen neuvottelumenettely ja neuvottelumenettely). Nämä ovat sellaisia julkisia hankintoja koskevia käsitteitä, joiden osalta säädösvaltaa ei voida SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirtää. |
| --- | --- |

21.

Asetusehdotuksen 104 artiklan 1 kohdassa luetellaan eri hankintamenettelyt. Artiklaa on täydennettävä määrittelemällä kukin menettely ja olosuhteet, joissa voidaan soveltaa poikkeuksellisia menettelyjä (tarjousperusteinen neuvottelumenettely, kilpailullinen neuvottelumenettely ja neuvottelumenettely). Nämä ovat sellaisia julkisia hankintoja koskevia käsitteitä, joiden osalta säädösvaltaa ei voida SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirtää.

| 22. | Ehdotetun varainhoitoasetuksen 104 artiklan 5 kohtaa olisi kattavuuden ja selkeyden vuoksi täydennettävä ja muutettava seuraavalla tavalla: ”Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 210 artiklan mukaisesti yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat hankintamenettelytyyppejä, kun tehdään käyttöoikeussopimuksia tai julkisia sopimuksia, joiden arvo on direktiivin 2014/24/EU 4 artiklan a ja b alakohdissa vahvistettuja kynnysarvoja suurempi tai pienempi, sekä dynaamista hankintajärjestelmää
  , yhteisesti toteutettavia toimielinten välisiä hankintamenettelyjä, vähäisiä hankintoja ja maksamista laskun perusteella”. |
| --- | --- |

22.

Ehdotetun varainhoitoasetuksen 104 artiklan 5 kohtaa olisi kattavuuden ja selkeyden vuoksi täydennettävä ja muutettava seuraavalla tavalla: ”Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 210 artiklan mukaisesti yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat hankintamenettelytyyppejä, kun tehdään käyttöoikeussopimuksia tai julkisia sopimuksia, joiden arvo on direktiivin 2014/24/EU 4 artiklan a ja b alakohdissa vahvistettuja kynnysarvoja suurempi tai pienempi, sekä dynaamista hankintajärjestelmää
  , yhteisesti toteutettavia toimielinten välisiä hankintamenettelyjä, vähäisiä hankintoja ja maksamista laskun perusteella”.

106 ja 108 artikla — Poissulkemisperusteet ja -järjestelmä

| 23. | Kun otetaan huomioon, minkälainen on luonteeltaan seuraamus, jonka yhteydessä taloudelliset toimijat voidaan sulkea hankintamenettelyn ulkopuolelle, oikeuskehyksessä on määritettävä selkeästi ja täsmällisesti tilanteet ja olosuhteet, joissa tällaista seuraamusta voidaan soveltaa, ja sitä on tulkittava suppeasti. Ehdotettu teksti on kuitenkin varsin epätäsmällinen erityisesti seuraavissa kohdissa:






  — | Missään kohdin ei määritellä, mitä tarkoitetaan 106 artiklan 1 kohdan b, c ja f alakohdissa mainitulla hallinnollisella päätöksellä. Tällainen päätös ei vastaa lainvoimaista tuomiota, jollei direktiivin 57 artiklan tapaan täsmennetä, että kyseessä on hallinnollinen päätös, ”joka on lainvoimainen ja sitova päätöksen tehneen hallintoviranomaisen jäsenvaltion tai unionin lainsäädännön mukaisesti”. |
| --- | --- | --- |

23.

Kun otetaan huomioon, minkälainen on luonteeltaan seuraamus, jonka yhteydessä taloudelliset toimijat voidaan sulkea hankintamenettelyn ulkopuolelle, oikeuskehyksessä on määritettävä selkeästi ja täsmällisesti tilanteet ja olosuhteet, joissa tällaista seuraamusta voidaan soveltaa, ja sitä on tulkittava suppeasti. Ehdotettu teksti on kuitenkin varsin epätäsmällinen erityisesti seuraavissa kohdissa:

—

Missään kohdin ei määritellä, mitä tarkoitetaan 106 artiklan 1 kohdan b, c ja f alakohdissa mainitulla hallinnollisella päätöksellä. Tällainen päätös ei vastaa lainvoimaista tuomiota, jollei direktiivin 57 artiklan tapaan täsmennetä, että kyseessä on hallinnollinen päätös, ”joka on lainvoimainen ja sitova päätöksen tehneen hallintoviranomaisen jäsenvaltion tai unionin lainsäädännön mukaisesti”.

| — | Erityisesti niissä tapauksissa, joita tarkoitetaan 106 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, asetusehdotusta on täydennettävä, jotta se olisi yhdenmukainen direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 1 kohdan kanssa. Syynä on se, että tähän perusteeseen pohjautuva poissulkemista koskeva vaatimus on tässä kohdin perusteltu ainoastaan siinä tapauksessa, että taloudellinen toimija (tai sen edustaja) on saanut kyseisistä rikkomuksista lainvoimaisen tuomion. Asetusehdotuksen 108 artiklassa tarkoitetulla väliaikaisella tutkintaelimellä ei olisi valtuuksia hankkia todisteita tämäntyyppisestä rikkomuksesta. Onkin aiheellista kysyä, miten tällainen väliaikainen tutkintaelin pystyisi hankkimaan todisteita petoksesta, korruptiosta tai lapsityövoiman käytöstä. On pantava merkille, että jos julkisissa hankintamenettelyissä tai eurooppalaisten rahastojen rahoittamien tukisopimusten yhteydessä on havaittu petokseen tai korruptioon liittyvää käyttäytymistä ja jos tämän perusteella ei ole annettu lainvoimaista tuomiota, asianomainen toimija voidaan sulkea pois julkisesta hankintamenettelystä 106 artiklan 1 kohdan b ja/tai f alakohdan mukaisesti, koska tällainen käytös voidaan määritellä sääntöjenvastaiseksi (17) ja/tai se voidaan katsoa ammatin harjoittamiseen liittyväksi vakavaksi virheeksi.
  Lisäksi on muistettava, että taloudellinen toimija suljetaan hankintamenettelyn ulkopuolelle, jos sen varat on jäädytetty kansainvälistä (YK tai EU) tai kansallista talousseuraamusta koskevan päätöksen perusteella. Näiden päätösten vaikutukset sitovat hankitaviranomaisia huolimatta siitä, sovelletaanko varainhoitoasetuksen 106 artiklaa. Ehdotettu teksti on seuraava:
  ”Talouden toimija on suljettava hankintamenettelyn ulkopuolelle, jos
  [...]






  d) | sen on todistettu syyllistyneen petokseen, korruptioon, rikollisjärjestöön osallistumiseen, rahanpesuun, terrorismin rahoittamiseen, terrorismirikoksiin, lapsityövoiman käyttöön tai muihin ihmiskaupan muotoihin, mikä on todettu 108 artiklassa tarkoitetun tutkintaelimen päätöksessä tai lainvoimaisessa tuomiossa
  jos on näytetty toteen, että kyseiselle taloudelliselle toimijalle on annettu yhdestä näistä syistä lainvoimainen tuomio tai määrätty varojen jäädyttämistä koskevia kansallisia tai kansainvälisiä seuraamuksia; |
| --- | --- | --- |

—

Erityisesti niissä tapauksissa, joita tarkoitetaan 106 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, asetusehdotusta on täydennettävä, jotta se olisi yhdenmukainen direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 1 kohdan kanssa. Syynä on se, että tähän perusteeseen pohjautuva poissulkemista koskeva vaatimus on tässä kohdin perusteltu ainoastaan siinä tapauksessa, että taloudellinen toimija (tai sen edustaja) on saanut kyseisistä rikkomuksista lainvoimaisen tuomion. Asetusehdotuksen 108 artiklassa tarkoitetulla väliaikaisella tutkintaelimellä ei olisi valtuuksia hankkia todisteita tämäntyyppisestä rikkomuksesta. Onkin aiheellista kysyä, miten tällainen väliaikainen tutkintaelin pystyisi hankkimaan todisteita petoksesta, korruptiosta tai lapsityövoiman käytöstä. On pantava merkille, että jos julkisissa hankintamenettelyissä tai eurooppalaisten rahastojen rahoittamien tukisopimusten yhteydessä on havaittu petokseen tai korruptioon liittyvää käyttäytymistä ja jos tämän perusteella ei ole annettu lainvoimaista tuomiota, asianomainen toimija voidaan sulkea pois julkisesta hankintamenettelystä 106 artiklan 1 kohdan b ja/tai f alakohdan mukaisesti, koska tällainen käytös voidaan määritellä sääntöjenvastaiseksi (17) ja/tai se voidaan katsoa ammatin harjoittamiseen liittyväksi vakavaksi virheeksi.

Lisäksi on muistettava, että taloudellinen toimija suljetaan hankintamenettelyn ulkopuolelle, jos sen varat on jäädytetty kansainvälistä (YK tai EU) tai kansallista talousseuraamusta koskevan päätöksen perusteella. Näiden päätösten vaikutukset sitovat hankitaviranomaisia huolimatta siitä, sovelletaanko varainhoitoasetuksen 106 artiklaa. Ehdotettu teksti on seuraava:

”Talouden toimija on suljettava hankintamenettelyn ulkopuolelle, jos

[...]

d)

sen on todistettu syyllistyneen petokseen, korruptioon, rikollisjärjestöön osallistumiseen, rahanpesuun, terrorismin rahoittamiseen, terrorismirikoksiin, lapsityövoiman käyttöön tai muihin ihmiskaupan muotoihin, mikä on todettu 108 artiklassa tarkoitetun tutkintaelimen päätöksessä tai lainvoimaisessa tuomiossa
  jos on näytetty toteen, että kyseiselle taloudelliselle toimijalle on annettu yhdestä näistä syistä lainvoimainen tuomio tai määrätty varojen jäädyttämistä koskevia kansallisia tai kansainvälisiä seuraamuksia;

[...].”

| — | Ehdotuksessa ei määritellä poissulkemisen syiksi lueteltuja keskeisiä käsitteitä, mm. vakavaa sopimusrikkomusta, ammatin harjoittamiseen liittyvää vakavaa virhettä ja sääntöjenvastaisuutta. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksessa ei määritellä poissulkemisen syiksi lueteltuja keskeisiä käsitteitä, mm. vakavaa sopimusrikkomusta, ammatin harjoittamiseen liittyvää vakavaa virhettä ja sääntöjenvastaisuutta.

| — | Ehdotukseen ei sisälly säännöksiä väliaikaisten tutkintaelinten toiminnasta eikä niiden tutkintavaltuuksista, vaikka niistä olisi säädettävä varainhoitoasetuksessa. |
| --- | --- |

—

Ehdotukseen ei sisälly säännöksiä väliaikaisten tutkintaelinten toiminnasta eikä niiden tutkintavaltuuksista, vaikka niistä olisi säädettävä varainhoitoasetuksessa.

| — | Ehdotuksen 108 artiklan 2 kohdassa ei täsmennetä, minkätyyppisiä ovat talousarvion toteuttamisen yhteydessä ennaltaehkäisevät väliaikaiset turvaamistoimenpiteet, joita toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät voisivat toteuttaa, jos elin ei ole (vielä) päättänyt poissulkemisesta. Ehdotuksen 107 artiklan mukaisesti (ks. jäljempänä) poissulkeminen eli taloudellisen toimijan hylkääminen tietyn hankintamenettelyn yhteydessä olisi mahdollista ainoastaan 107 artiklan tarkoittamissa tapauksissa eikä kyseessä voisi olla ennaltaehkäisevä väliaikainen toimenpide. Toimijaa ei myöskään voida hylätä tietystä hankintamenettelystä väliaikaisesti. Täten ehdotusta olisi täydennettävä, jotta tarkennettaisiin, mitä muita vaikuttavia toimenpiteitä toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät voivat toteuttaa. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksen 108 artiklan 2 kohdassa ei täsmennetä, minkätyyppisiä ovat talousarvion toteuttamisen yhteydessä ennaltaehkäisevät väliaikaiset turvaamistoimenpiteet, joita toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät voisivat toteuttaa, jos elin ei ole (vielä) päättänyt poissulkemisesta. Ehdotuksen 107 artiklan mukaisesti (ks. jäljempänä) poissulkeminen eli taloudellisen toimijan hylkääminen tietyn hankintamenettelyn yhteydessä olisi mahdollista ainoastaan 107 artiklan tarkoittamissa tapauksissa eikä kyseessä voisi olla ennaltaehkäisevä väliaikainen toimenpide. Toimijaa ei myöskään voida hylätä tietystä hankintamenettelystä väliaikaisesti. Täten ehdotusta olisi täydennettävä, jotta tarkennettaisiin, mitä muita vaikuttavia toimenpiteitä toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät voivat toteuttaa.

| — | Tekstissä ei käsitellä kaksoisrangaistukseen liittyvää kysymystä. Olisi kuitenkin tehtävä selväksi, että jo määrätyt poissulkemiseen johtavat seuraamukset vähennetään samantyyppisistä rikosoikeudellisista seuraamuksista, joita jäsenvaltio määrää OLAFin annettua tapauksen kansallisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

—

Tekstissä ei käsitellä kaksoisrangaistukseen liittyvää kysymystä. Olisi kuitenkin tehtävä selväksi, että jo määrätyt poissulkemiseen johtavat seuraamukset vähennetään samantyyppisistä rikosoikeudellisista seuraamuksista, joita jäsenvaltio määrää OLAFin annettua tapauksen kansallisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.

| 24. | Ehdotuksen mukaisesti poissulkeminen voi olla seuraamuksena, jos sopimusvelvoitteita on rikottu vakavasti (106 artiklan 1 kohdan e alakohta), yksinomaan tilanteissa, joissa Euroopan unionin taloudelliset edut vaarantuvat, sillä 108 artiklassa tarkoitetun tutkintaelimen toiminnanala on täten rajattu. Vaikka sopimuspuoli rikkoisi sopimusvelvoitteitaan vakavasti, kyseessä ei välttämättä ole Euroopan unionin taloudellisiin etuihin kohdistuva riski. Menettelyn ulkopuolelle olisi lisäksi oltava mahdollista sulkea taloudellinen toimija, joka ei täytä direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita (jotka olisi sisällytettävä asetusehdotuksen 102 artiklaan, ks. edellä); vrt. kyseisen direktiivin 57 artiklan 4 kohdan a alakohta. |
| --- | --- |

24.

Ehdotuksen mukaisesti poissulkeminen voi olla seuraamuksena, jos sopimusvelvoitteita on rikottu vakavasti (106 artiklan 1 kohdan e alakohta), yksinomaan tilanteissa, joissa Euroopan unionin taloudelliset edut vaarantuvat, sillä 108 artiklassa tarkoitetun tutkintaelimen toiminnanala on täten rajattu. Vaikka sopimuspuoli rikkoisi sopimusvelvoitteitaan vakavasti, kyseessä ei välttämättä ole Euroopan unionin taloudellisiin etuihin kohdistuva riski. Menettelyn ulkopuolelle olisi lisäksi oltava mahdollista sulkea taloudellinen toimija, joka ei täytä direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita (jotka olisi sisällytettävä asetusehdotuksen 102 artiklaan, ks. edellä); vrt. kyseisen direktiivin 57 artiklan 4 kohdan a alakohta.

| 25. | Ehdotusta on selkiytettävä poissulkemista koskevien seuraamusten soveltamisesta ja niiden julkaisemisesta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen osalta. Yhtäältä ehdotuksessa ei käsitellä kysymyksiä, jotka koskevat poissulkemistapauksia, joihin tutkintaelimen ei tarvitse puuttua esimerkiksi siitä syystä, että taloudelliselle toimijalle on annettu lainvoimainen tuomio tai että sen osalta on käynnissä konkurssimenettely. Toisaalta tapauksissa, joissa 108 artiklan mukaisesti perustetun tutkintaelimen on määrä päättää poissulkemisesta, näyttää siltä, että ainoastaan tutkintaelin voisi tehdä päätöksiä poissulkemisesta ja taloudellisista seuraamuksista. Tällöin hankintaviranomaisella ei enää olisi asiassa päätäntävaltaa, joka olisi tarpeen sen hallinnollisen toiminnan vaikuttavan hoidon kannalta. Tapauksissa, joissa sopimusta on rikottu vakavasti (106 artiklan 1 kohdan e alakohta), nimenomaan hankintaviranomainen tietää parhaiten, onko tilanne katsottava sopimusvelvoitteiden täyttämistä koskevaksi vakavaksi virheeksi. Väliaikaisen tutkintaelimen puuttuminen tilanteeseen ei ole perusteltua ja rajoittaa institutionaalista riippumattomuutta. |
| --- | --- |

25.

Ehdotusta on selkiytettävä poissulkemista koskevien seuraamusten soveltamisesta ja niiden julkaisemisesta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen osalta. Yhtäältä ehdotuksessa ei käsitellä kysymyksiä, jotka koskevat poissulkemistapauksia, joihin tutkintaelimen ei tarvitse puuttua esimerkiksi siitä syystä, että taloudelliselle toimijalle on annettu lainvoimainen tuomio tai että sen osalta on käynnissä konkurssimenettely. Toisaalta tapauksissa, joissa 108 artiklan mukaisesti perustetun tutkintaelimen on määrä päättää poissulkemisesta, näyttää siltä, että ainoastaan tutkintaelin voisi tehdä päätöksiä poissulkemisesta ja taloudellisista seuraamuksista. Tällöin hankintaviranomaisella ei enää olisi asiassa päätäntävaltaa, joka olisi tarpeen sen hallinnollisen toiminnan vaikuttavan hoidon kannalta. Tapauksissa, joissa sopimusta on rikottu vakavasti (106 artiklan 1 kohdan e alakohta), nimenomaan hankintaviranomainen tietää parhaiten, onko tilanne katsottava sopimusvelvoitteiden täyttämistä koskevaksi vakavaksi virheeksi. Väliaikaisen tutkintaelimen puuttuminen tilanteeseen ei ole perusteltua ja rajoittaa institutionaalista riippumattomuutta.

| 26. | Ehdotuksen 106 artiklan 3 kohdassa päätöstenteko seuraamuksista palautetaan hankintaviranomaisen tehtäväksi. Kohta ei näytä olevan yhdenmukainen 108 artiklan kanssa, jonka mukaan komission tehtävänä olisi päättää seuraamuksena määrätystä poissulkemisesta tätä varten perustetun tutkintaelimen kautta. Täten säännös olisi loogista siirtää 107 artiklaan, joka koskee taloudellisen toimijan hylkäämistä tietystä menettelystä. Nimenomaan tässä yhteydessä hankintaviranomaisella on oltava jonkin verran harkintavaltaa arvioidakseen, onko poissulkeminen tehtävä ja/tai pidettävä voimassa tietyssä hankintaviranomaisen käynnistämässä hankintamenettelyssä. |
| --- | --- |

26.

Ehdotuksen 106 artiklan 3 kohdassa päätöstenteko seuraamuksista palautetaan hankintaviranomaisen tehtäväksi. Kohta ei näytä olevan yhdenmukainen 108 artiklan kanssa, jonka mukaan komission tehtävänä olisi päättää seuraamuksena määrätystä poissulkemisesta tätä varten perustetun tutkintaelimen kautta. Täten säännös olisi loogista siirtää 107 artiklaan, joka koskee taloudellisen toimijan hylkäämistä tietystä menettelystä. Nimenomaan tässä yhteydessä hankintaviranomaisella on oltava jonkin verran harkintavaltaa arvioidakseen, onko poissulkeminen tehtävä ja/tai pidettävä voimassa tietyssä hankintaviranomaisen käynnistämässä hankintamenettelyssä.

| 27. | Ehdotusta olisi selkiytettävä toimivaltaisen päätäntävallan käyttäjän osalta myös muutoksenhakukeinojen avoimuusvaatimusten kohdalla (varainhoitoasetuksen 97 artikla). Kun tutkintaelin tekee seuraamuspäätöksiä (poissulkeminen ja taloudelliset seuraamukset), näitä päätöksiä koskevat muutoksenhaut on suunnattava komissiolle, joka on perustanut kyseisen puolestaan toimivan tutkintaelimen. Tästä seuraa myöskin se, että muutoksenhakua hankintaviranomaisten päätöksiin, jotka koskevat hakemusten tai tarjousten hylkäämistä ja jotka johtuvat tutkintaelimen päättämästä poissulkemisseuraamuksesta, ei voida esittää, koska hakijalle tai tarjoajalle vastainen toimi on seuraamuspäätös (ks. myös kohta 32). |
| --- | --- |

27.

Ehdotusta olisi selkiytettävä toimivaltaisen päätäntävallan käyttäjän osalta myös muutoksenhakukeinojen avoimuusvaatimusten kohdalla (varainhoitoasetuksen 97 artikla). Kun tutkintaelin tekee seuraamuspäätöksiä (poissulkeminen ja taloudelliset seuraamukset), näitä päätöksiä koskevat muutoksenhaut on suunnattava komissiolle, joka on perustanut kyseisen puolestaan toimivan tutkintaelimen. Tästä seuraa myöskin se, että muutoksenhakua hankintaviranomaisten päätöksiin, jotka koskevat hakemusten tai tarjousten hylkäämistä ja jotka johtuvat tutkintaelimen päättämästä poissulkemisseuraamuksesta, ei voida esittää, koska hakijalle tai tarjoajalle vastainen toimi on seuraamuspäätös (ks. myös kohta 32).

| 28. | SEUT-sopimuksen 261 artiklan perusteella Euroopan unionin tuomioistuimelle olisi annettava kyseisten artiklojen mukaisesti määrättyjen poissulkemista koskevien seuraamusten osalta täysi harkintavalta. |
| --- | --- |

28.

SEUT-sopimuksen 261 artiklan perusteella Euroopan unionin tuomioistuimelle olisi annettava kyseisten artiklojen mukaisesti määrättyjen poissulkemista koskevien seuraamusten osalta täysi harkintavalta.

| 29. | Ehdotuksen 108 artiklan 3 kohdan viimeistä alakohtaa olisi täydennettävä siten, että muutosta voi hakea myös siinä tapauksessa, että 108 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaisesti esitetty pyyntö poissulkemista koskevan päätöksen tarkistamiseksi on hylätty. |
| --- | --- |

29.

Ehdotuksen 108 artiklan 3 kohdan viimeistä alakohtaa olisi täydennettävä siten, että muutosta voi hakea myös siinä tapauksessa, että 108 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaisesti esitetty pyyntö poissulkemista koskevan päätöksen tarkistamiseksi on hylätty.

| 30. | Ehdotetussa 108 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos on huomattavan tärkeitä ja perusteltuja syitä säilyttää tutkinnan tai kansallisen oikeuskäsittelyn luottamuksellisuus, poissulkemista koskeva seuraamus voidaan määrätä, jos kyseessä on petos (106 artiklan 1 kohdan d alakohta) tai sääntöjenvastaisuus (106 artiklan 1 kohdan f alakohta) kuulematta talouden toimijaa ennalta. Tätä poikkeusta puolustautumista koskeviin perusoikeuksiin olisi säänneltävä paremmin. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että kun tutkintaelin aikoo turvautua poikkeukseen, sen olisi saatava siihen ennalta kirjallinen lupa tulevalta prosessuaalisten takeiden valvojalta (18). |
| --- | --- |

30.

Ehdotetussa 108 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos on huomattavan tärkeitä ja perusteltuja syitä säilyttää tutkinnan tai kansallisen oikeuskäsittelyn luottamuksellisuus, poissulkemista koskeva seuraamus voidaan määrätä, jos kyseessä on petos (106 artiklan 1 kohdan d alakohta) tai sääntöjenvastaisuus (106 artiklan 1 kohdan f alakohta) kuulematta talouden toimijaa ennalta. Tätä poikkeusta puolustautumista koskeviin perusoikeuksiin olisi säänneltävä paremmin. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että kun tutkintaelin aikoo turvautua poikkeukseen, sen olisi saatava siihen ennalta kirjallinen lupa tulevalta prosessuaalisten takeiden valvojalta (18).

107 artikla — Hylkääminen tietystä menettelystä

| 31. | Asetusehdotuksen perusteluosassa ja johdanto-osan 15 kappaleessa täsmennetään, että menettelyn ulkopuolelle sulkemista koskevat perusteet erotetaan vastedes selvästi perusteista, jotka saattavat johtaa tarjouksen hylkäämiseen tietyn menettelyn yhteydessä. Tämä pitää tällaisenaan paikkansa ainoastaan 107 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Päätettiinpä taloudellisen toimijan poissulkemisesta tai hylkäämisestä tietystä menettelystä, 106 artiklan 1 ja 2 kohdissa tarkoitetut tilanteet ovat identtisiä, kuten on myös menettely. Hylkääminen ei riipu hankintaviranomaisen arvioinnista vaan lainvoimaisesta tuomiosta, hallinnollisesta päätöksestä tai 108 artiklassa tarkoitetun tutkintaelimen päätöksestä. Jotta näiden kahden hypoteesin välille tehtäisiin tehokkuuden ja institutionaalisen riippumattomuuden nimissä ero, varainhoitoasetuksen 107 artiklan olisi oltava täysin yhdenmukainen direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdan kanssa, ja hankintaviranomaisille olisi samalla palautettava toimivalta päättää taloudellisen toimijan hylkäämisestä tietyn menettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

31.

Asetusehdotuksen perusteluosassa ja johdanto-osan 15 kappaleessa täsmennetään, että menettelyn ulkopuolelle sulkemista koskevat perusteet erotetaan vastedes selvästi perusteista, jotka saattavat johtaa tarjouksen hylkäämiseen tietyn menettelyn yhteydessä. Tämä pitää tällaisenaan paikkansa ainoastaan 107 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Päätettiinpä taloudellisen toimijan poissulkemisesta tai hylkäämisestä tietystä menettelystä, 106 artiklan 1 ja 2 kohdissa tarkoitetut tilanteet ovat identtisiä, kuten on myös menettely. Hylkääminen ei riipu hankintaviranomaisen arvioinnista vaan lainvoimaisesta tuomiosta, hallinnollisesta päätöksestä tai 108 artiklassa tarkoitetun tutkintaelimen päätöksestä. Jotta näiden kahden hypoteesin välille tehtäisiin tehokkuuden ja institutionaalisen riippumattomuuden nimissä ero, varainhoitoasetuksen 107 artiklan olisi oltava täysin yhdenmukainen direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdan kanssa, ja hankintaviranomaisille olisi samalla palautettava toimivalta päättää taloudellisen toimijan hylkäämisestä tietyn menettelyn yhteydessä.

| 32. | Puolustautumisoikeuksien kunnioittamiseksi 107 artiklaa olisi täydennettävä täsmentämällä, että ennen kuin päätetään hylkäämisestä tietystä menettelystä, hankintaviranomaisen on annettava tarjoajalle tai hakijalle mahdollisuus esittää näkemyksensä hylkäämistoimenpiteestä. Jos hylkäämispäätös perustuu virheellisiin ilmoituksiin (19) tai siihen, että taloudellinen toimija on aiemmin osallistunut tarjousasiakirjojen valmisteluun, sitä pidetään taloudellisten toimijoiden vastaisena toimena. Jos hylkäämispäätös on tehty komission hyväksymän seuraamuspäätöksen johdosta komission nimissä toimivan tutkintaelimen kautta, hylkäämispäätöksen on katsottava vahvistavan poissulkemista koskevasta seuraamuksesta tehdyn päätöksen, joka muodostaa taloudellisten toimijoiden vastaisen toimen. Tarjoajaa tai hakijaa ei enää olisi tarpeen kuulla. Ehdotetaan seuraavaa kohtaa: ”Ennen kuin hankintaviranomainen tekee päätöksen hylätä tietystä menettelystä, se antaa talouden toimijalle mahdollisuuden esittää huomautuksensa lukuun ottamatta tapauksia, joissa taloudellisen toimijan tarjouksen tai osallistumishakemuksen hylkääminen perustellaan toimijan poissulkemista koskevasta seuraamuksesta tehdyllä päätöksellä, joka on tehty sen jälkeen, kun toimija on esittänyt huomautuksensa.” |
| --- | --- |

32.

Puolustautumisoikeuksien kunnioittamiseksi 107 artiklaa olisi täydennettävä täsmentämällä, että ennen kuin päätetään hylkäämisestä tietystä menettelystä, hankintaviranomaisen on annettava tarjoajalle tai hakijalle mahdollisuus esittää näkemyksensä hylkäämistoimenpiteestä. Jos hylkäämispäätös perustuu virheellisiin ilmoituksiin (19) tai siihen, että taloudellinen toimija on aiemmin osallistunut tarjousasiakirjojen valmisteluun, sitä pidetään taloudellisten toimijoiden vastaisena toimena. Jos hylkäämispäätös on tehty komission hyväksymän seuraamuspäätöksen johdosta komission nimissä toimivan tutkintaelimen kautta, hylkäämispäätöksen on katsottava vahvistavan poissulkemista koskevasta seuraamuksesta tehdyn päätöksen, joka muodostaa taloudellisten toimijoiden vastaisen toimen. Tarjoajaa tai hakijaa ei enää olisi tarpeen kuulla. Ehdotetaan seuraavaa kohtaa: ”Ennen kuin hankintaviranomainen tekee päätöksen hylätä tietystä menettelystä, se antaa talouden toimijalle mahdollisuuden esittää huomautuksensa lukuun ottamatta tapauksia, joissa taloudellisen toimijan tarjouksen tai osallistumishakemuksen hylkääminen perustellaan toimijan poissulkemista koskevasta seuraamuksesta tehdyllä päätöksellä, joka on tehty sen jälkeen, kun toimija on esittänyt huomautuksensa.”

| 33. | Ehdotuksen 107 artiklassa ei enää säädetä mahdollisuudesta hylätä taloudellinen toimija hankintamenettelystä eturistiriitojen takia. Tästä kuitenkin säädettiin direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdan e alakohdassa. Asetusehdotuksen 107 artiklassa viitataan ainoastaan sellaiseen eturistiriitatilanteeseen, jossa tarjoaja on, koska se on osallistunut hankintamenettelyn valmisteluun. Tämä on erityistilanne, joka eroaa direktiivin 57 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta eturistiriitatilanteesta. On varmaa, että suurimmassa osassa varainhoitoasetuksen 57 artiklan mukaisista eturistiriitatilanteista hankintaviranomaisen palveluksessa olevan henkilön ja taloudellisen toimijan välillä hankintaviranomaisen on pikemminkin suljettava hankintamenettelyn ulkopuolelle palveluksessaan oleva henkilö kuin taloudellinen toimija. Kyseinen taloudellisen toimijan hylkäämisen syy on kuitenkin lisättävä asetusehdotukseen, jotta se kattaisi erityisesti tapaukset, joissa taloudellisella toimijalla on taloudellisia siteitä yritykseen, joka osallistuu hankintamenettelyn kohteena olevaan sopimukseen myönnetyn budjetin toteuttamiseen tai hallintoon. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että tekstiin lisätään seuraava alakohta: ”d) on edellä 57 artiklassa tarkoitetussa eturistiriitatilanteessa, jota ei voida tehokkaasti ratkaista muilla vähemmän rajoittavilla toimenpiteillä”. |
| --- | --- |

33.

Ehdotuksen 107 artiklassa ei enää säädetä mahdollisuudesta hylätä taloudellinen toimija hankintamenettelystä eturistiriitojen takia. Tästä kuitenkin säädettiin direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdan e alakohdassa. Asetusehdotuksen 107 artiklassa viitataan ainoastaan sellaiseen eturistiriitatilanteeseen, jossa tarjoaja on, koska se on osallistunut hankintamenettelyn valmisteluun. Tämä on erityistilanne, joka eroaa direktiivin 57 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta eturistiriitatilanteesta. On varmaa, että suurimmassa osassa varainhoitoasetuksen 57 artiklan mukaisista eturistiriitatilanteista hankintaviranomaisen palveluksessa olevan henkilön ja taloudellisen toimijan välillä hankintaviranomaisen on pikemminkin suljettava hankintamenettelyn ulkopuolelle palveluksessaan oleva henkilö kuin taloudellinen toimija. Kyseinen taloudellisen toimijan hylkäämisen syy on kuitenkin lisättävä asetusehdotukseen, jotta se kattaisi erityisesti tapaukset, joissa taloudellisella toimijalla on taloudellisia siteitä yritykseen, joka osallistuu hankintamenettelyn kohteena olevaan sopimukseen myönnetyn budjetin toteuttamiseen tai hallintoon. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että tekstiin lisätään seuraava alakohta: ”d) on edellä 57 artiklassa tarkoitetussa eturistiriitatilanteessa, jota ei voida tehokkaasti ratkaista muilla vähemmän rajoittavilla toimenpiteillä”.

110 artikla — Sopimusten tekeminen

| 34. | Tämän uudistushankkeen tavoitteiden mukaisesti asetusehdotuksen 110 artiklan 1 kohdassa olisi mainittava, kuten direktiivin 2014/24/EU 56 artiklassa, että hankintaviranomaiset voivat päättää olla tekemättä hankintasopimusta kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen jättäneen tarjoajan kanssa, jos ne ovat todenneet, ettei tarjous vastaa sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin tai kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai direktiivin 2014/24/EU liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä.
  Ilman tämäntyyppistä säännöstä tällainen tarjous olisi mahdollista hylätä ainoastaan siinä tapauksessa, että velvoitteiden noudattamatta jättämisen vuoksi tarjous on epätavallisen alhainen tai se ei ole tarjouksessa määriteltyjen vähimmäisvaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

34.

Tämän uudistushankkeen tavoitteiden mukaisesti asetusehdotuksen 110 artiklan 1 kohdassa olisi mainittava, kuten direktiivin 2014/24/EU 56 artiklassa, että hankintaviranomaiset voivat päättää olla tekemättä hankintasopimusta kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen jättäneen tarjoajan kanssa, jos ne ovat todenneet, ettei tarjous vastaa sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin tai kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai direktiivin 2014/24/EU liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä.

Ilman tämäntyyppistä säännöstä tällainen tarjous olisi mahdollista hylätä ainoastaan siinä tapauksessa, että velvoitteiden noudattamatta jättämisen vuoksi tarjous on epätavallisen alhainen tai se ei ole tarjouksessa määriteltyjen vähimmäisvaatimusten mukainen.

| 35. | Ratkaisuperusteet on määriteltävä asetuksessa, sillä ne ovat julkisten hankintojen keskeisiä osia. Asetuksessa on niin ollen määriteltävä, mitä tarkoitetaan kokonaistaloudellisesti edullisimmalla tarjouksella. Tämän vuoksi direktiivin 2014/24/EU 67 artikla olisi sisällytettävä asetusehdotukseen kokonaisuudessaan mukaan luettuna sen 2 kohdan b alakohta, jossa mainitaan yhtenä sopimuksenteon perusteena seuraava oikeuskäytännössä vahvistettu peruste: ”pätevyys ja kokemus, jos osoitetun henkilöstön laadulla voi olla merkittävä vaikutus hankintasopimuksen toteuttamisen tasoon”. Kyseessä on oikeuskäytännön kehitys, joka kuvastaa hankintaviranomaisten ilmaisemaa todellista tarvetta ja auttaa tehostamaan julkisten varojen käyttöä. Hankintaviranomaisten on pystyttävä erityisesti immateriaalisia suorituksia koskevien hankintasopimusten osalta arvioimaan tarjouksen tekniset ansiot tarjoajan sopimuksen tai puitesopimuksen toteuttamiseen ehdottaman ryhmän jäsenten teknisen laadun ja ammatillisen kokemuksen osalta (20). Kun asetusehdotus on osa yhdenmukaistamisprosessia edellä mainittujen tavoitteiden osalta, tätä ratkaisuperusteiden perustekijää ei voida jättää pois. |
| --- | --- |

35.

Ratkaisuperusteet on määriteltävä asetuksessa, sillä ne ovat julkisten hankintojen keskeisiä osia. Asetuksessa on niin ollen määriteltävä, mitä tarkoitetaan kokonaistaloudellisesti edullisimmalla tarjouksella. Tämän vuoksi direktiivin 2014/24/EU 67 artikla olisi sisällytettävä asetusehdotukseen kokonaisuudessaan mukaan luettuna sen 2 kohdan b alakohta, jossa mainitaan yhtenä sopimuksenteon perusteena seuraava oikeuskäytännössä vahvistettu peruste: ”pätevyys ja kokemus, jos osoitetun henkilöstön laadulla voi olla merkittävä vaikutus hankintasopimuksen toteuttamisen tasoon”. Kyseessä on oikeuskäytännön kehitys, joka kuvastaa hankintaviranomaisten ilmaisemaa todellista tarvetta ja auttaa tehostamaan julkisten varojen käyttöä. Hankintaviranomaisten on pystyttävä erityisesti immateriaalisia suorituksia koskevien hankintasopimusten osalta arvioimaan tarjouksen tekniset ansiot tarjoajan sopimuksen tai puitesopimuksen toteuttamiseen ehdottaman ryhmän jäsenten teknisen laadun ja ammatillisen kokemuksen osalta (20). Kun asetusehdotus on osa yhdenmukaistamisprosessia edellä mainittujen tavoitteiden osalta, tätä ratkaisuperusteiden perustekijää ei voida jättää pois.

112 artikla — Yhteydenotot menettelyn aikana

| 36. | Varainhoitoasetuksen johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi 112 artiklassa olisi viitattava varainhoitoasetuksen 96 artiklaan. Ehdotetaan seuraavaa sanamuotoa: ”1) Hankintamenettelyn aikana hankintaviranomainen ja hakija tai tarjoaja saavat olla yhteydessä toisiinsa ainoastaan silloin, kun avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteet voidaan turvata ja kun noudatetaan 96 artiklassa tarkoitettuja hyvän hallinnon periaatteita. Tarjousten vastaanottamisen määräajan päätyttyä tapahtunut yhteydenotto ei saa johtaa muutoksiin hankinta-asiakirjoissa tai merkittäviin muutoksiin tarjouksen ehdoissa, ellei 104 artiklan 1 kohdassa säädetyssä menettelyssä nimenomaisesti anneta tähän mahdollisuutta.” |
| --- | --- |

36.

Varainhoitoasetuksen johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi 112 artiklassa olisi viitattava varainhoitoasetuksen 96 artiklaan. Ehdotetaan seuraavaa sanamuotoa: ”1) Hankintamenettelyn aikana hankintaviranomainen ja hakija tai tarjoaja saavat olla yhteydessä toisiinsa ainoastaan silloin, kun avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteet voidaan turvata ja kun noudatetaan 96 artiklassa tarkoitettuja hyvän hallinnon periaatteita. Tarjousten vastaanottamisen määräajan päätyttyä tapahtunut yhteydenotto ei saa johtaa muutoksiin hankinta-asiakirjoissa tai merkittäviin muutoksiin tarjouksen ehdoissa, ellei 104 artiklan 1 kohdassa säädetyssä menettelyssä nimenomaisesti anneta tähän mahdollisuutta.”

113 artikla — Päätös sopimuksen tekemisestä

| 37. | Ehdotetun 113 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 3 kohdan a alakohdan mukaisesti hankintaviranomaisen ei ole uudelleen kilpailuttamiseen perustuvan puitesopimuksen mukaisten erillissopimusten osalta ilmoitettava jokaiselle sopimuspuolelle, jonka tarjous on hylätty, seikkoja, joiden perusteella päätös on tehty, valitun tarjouksen suhteellisia etuja eikä sen tarjoajan nimeä, jonka kanssa sopimus tehdään. Kyseinen ehdotettu poikkeus avoimuutta koskevista säännöistä ja perusteluvelvollisuudesta ei ole perusteltu. |
| --- | --- |

37.

Ehdotetun 113 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 3 kohdan a alakohdan mukaisesti hankintaviranomaisen ei ole uudelleen kilpailuttamiseen perustuvan puitesopimuksen mukaisten erillissopimusten osalta ilmoitettava jokaiselle sopimuspuolelle, jonka tarjous on hylätty, seikkoja, joiden perusteella päätös on tehty, valitun tarjouksen suhteellisia etuja eikä sen tarjoajan nimeä, jonka kanssa sopimus tehdään. Kyseinen ehdotettu poikkeus avoimuutta koskevista säännöistä ja perusteluvelvollisuudesta ei ole perusteltu.

114 a artikla — Sopimusten täyttäminen ja muuttaminen

| 38. | Sopimuksen täyttämisen aikaisia muutoksia koskevan oikeuskehyksen osalta direktiivissä 2014/24/EU vahvistetaan uusia näkökohtia, jotka tuovat alalle Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön. Oikeuskäytännön mukaan, kuten direktiivin 2014/24/EU johdanto-osan 107 kappaleessa todetaan, sopimuksia voidaan muuttaa, mutta ”uusi hankintamenettely vaaditaan, kun tehdään olennaisia muutoksia alkuperäiseen hankintasopimukseen”. Ehdotetussa 114 a artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin seuraavasti: ”Hankintaviranomainen saa muuttaa sopimusta tai puitesopimusta merkittävästi ilman hankintamenettelyä ainoastaan tapauksissa, joista säädetään tämän asetuksen nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä, ja edellyttäen, että tällä merkittävällä muutoksella ei muuteta sopimuksen tai puitesopimuksen kohdetta”. Jotta varainhoitosääntöjä yhdenmukaistettaisiin edellä mainitun direktiivin ja unionin oikeuskäytännön kanssa, tästä kohdasta olisi poistettava sanat ”merkittävästi” ja ”merkittävällä” tai ne olisi korvattava vastakohdillaan. |
| --- | --- |

38.

Sopimuksen täyttämisen aikaisia muutoksia koskevan oikeuskehyksen osalta direktiivissä 2014/24/EU vahvistetaan uusia näkökohtia, jotka tuovat alalle Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön. Oikeuskäytännön mukaan, kuten direktiivin 2014/24/EU johdanto-osan 107 kappaleessa todetaan, sopimuksia voidaan muuttaa, mutta ”uusi hankintamenettely vaaditaan, kun tehdään olennaisia muutoksia alkuperäiseen hankintasopimukseen”. Ehdotetussa 114 a artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin seuraavasti: ”Hankintaviranomainen saa muuttaa sopimusta tai puitesopimusta merkittävästi ilman hankintamenettelyä ainoastaan tapauksissa, joista säädetään tämän asetuksen nojalla annetuissa delegoiduissa säädöksissä, ja edellyttäen, että tällä merkittävällä muutoksella ei muuteta sopimuksen tai puitesopimuksen kohdetta”. Jotta varainhoitosääntöjä yhdenmukaistettaisiin edellä mainitun direktiivin ja unionin oikeuskäytännön kanssa, tästä kohdasta olisi poistettava sanat ”merkittävästi” ja ”merkittävällä” tai ne olisi korvattava vastakohdillaan.

| 39. | Asetusehdotuksessa ei myöskään määritellä, minkä tyyppisiä muutoksia sopimukseen voidaan tehdä täyttämisen aikana. Nämä käsitteet ovat kuitenkin julkisten hankintojen keskeisiä osia, jotka on määriteltävä varainhoitoasetuksessa. Sanamuodon olisi oltava sama kuin direktiivissä 2014/124/EU (72 artikla) paitsi siinä tapauksessa, että muunlainen sanamuoto on perusteltavissa EU:n talousarviosta rahoitettujen sopimusten erityisellä luonteella. |
| --- | --- |

39.

Asetusehdotuksessa ei myöskään määritellä, minkä tyyppisiä muutoksia sopimukseen voidaan tehdä täyttämisen aikana. Nämä käsitteet ovat kuitenkin julkisten hankintojen keskeisiä osia, jotka on määriteltävä varainhoitoasetuksessa. Sanamuodon olisi oltava sama kuin direktiivissä 2014/124/EU (72 artikla) paitsi siinä tapauksessa, että muunlainen sanamuoto on perusteltavissa EU:n talousarviosta rahoitettujen sopimusten erityisellä luonteella.

116 artikla — Huomattavat virheet, sääntöjenvastaisuudet ja petokset

| 40. | On aina hankintaviranomaisen vastuulla aktivoida sopimusseuraamusmekanismi, joka kattaa myös sopimuksen purkamisen (ks. erityisesti varainhoitoasetuksen 116 artikla). Vakavat ja huomattavat sopimusvelvoitteiden rikkomukset, jotka voivat johtaa taloudelliseen seuraamukseen tai poissulkemiseen sopimusvelvoitteita koskevan vakavan virheen perusteella, olisi mainittava varainhoitoasetuksen 116 artiklassa sopimuksen keskeyttämisen tai purkamisen syynä. Nämä tapaukset eroavat huomattavista virheistä. Lisäksi vakavista ja huomattavien sopimusvelvoitteiden rikkomuksista olisi voitava määrätä sopimusseuraamuksia, vaikka rikkomukset eivät vaarantaisi unionin taloudellisia etuja. Täten voitaisiin kattaa erityisesti tapaukset, joissa rikotaan tai jätetään noudattamatta sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin tai kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai direktiivin 2014/24/EU liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä, ilman, että tästä aiheutuisi unionille talousarviotappiota. |
| --- | --- |

40.

On aina hankintaviranomaisen vastuulla aktivoida sopimusseuraamusmekanismi, joka kattaa myös sopimuksen purkamisen (ks. erityisesti varainhoitoasetuksen 116 artikla). Vakavat ja huomattavat sopimusvelvoitteiden rikkomukset, jotka voivat johtaa taloudelliseen seuraamukseen tai poissulkemiseen sopimusvelvoitteita koskevan vakavan virheen perusteella, olisi mainittava varainhoitoasetuksen 116 artiklassa sopimuksen keskeyttämisen tai purkamisen syynä. Nämä tapaukset eroavat huomattavista virheistä. Lisäksi vakavista ja huomattavien sopimusvelvoitteiden rikkomuksista olisi voitava määrätä sopimusseuraamuksia, vaikka rikkomukset eivät vaarantaisi unionin taloudellisia etuja. Täten voitaisiin kattaa erityisesti tapaukset, joissa rikotaan tai jätetään noudattamatta sovellettavia ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisia velvoitteita, jotka on vahvistettu unionin tai kansallisessa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai direktiivin 2014/24/EU liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä ympäristö-, sosiaali- ja työoikeudellisissa säännöksissä, ilman, että tästä aiheutuisi unionille talousarviotappiota.

118 artikla — Sovellettavat kynnysarvot ja odotusaika

| 41. | Sopimuksen arvon arviointimenetelmiä koskevia sääntöjä pidetään julkisten hankintojen kannalta keskeisinä, koska ne määrittävät, mikä hankintamenettely valitaan. Tämän vuoksi kyseisten sääntöjen olisi sisällyttävä varainhoitoasetukseen. Tässä yhteydessä olisi aiheellista täsmentää, että kiinnostuksenilmaisupyyntöä seuraavaa menettelyä silmällä pitäen sopimusten arvon arvioinnissa on otettava huomioon kaikkien niiden sopimusten enimmäisarvo, jotka suunnitellaan tehtävän kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella laaditun luettelon koko voimassaoloaikana. Säännöt ovat näin ollen puitesopimusten ja dynaamisiin hankintajärjestelmiin liittyvien sopimusten arvon arviointia koskevien sääntöjen kaltaiset. |
| --- | --- |

41.

Sopimuksen arvon arviointimenetelmiä koskevia sääntöjä pidetään julkisten hankintojen kannalta keskeisinä, koska ne määrittävät, mikä hankintamenettely valitaan. Tämän vuoksi kyseisten sääntöjen olisi sisällyttävä varainhoitoasetukseen. Tässä yhteydessä olisi aiheellista täsmentää, että kiinnostuksenilmaisupyyntöä seuraavaa menettelyä silmällä pitäen sopimusten arvon arvioinnissa on otettava huomioon kaikkien niiden sopimusten enimmäisarvo, jotka suunnitellaan tehtävän kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella laaditun luettelon koko voimassaoloaikana. Säännöt ovat näin ollen puitesopimusten ja dynaamisiin hankintajärjestelmiin liittyvien sopimusten arvon arviointia koskevien sääntöjen kaltaiset.

| 42. | Kun otetaan huomioon, että säännöt, jotka koskevat odotusajan noudattamatta jättämisestä määrättäviä seuraamuksia, ovat julkisten hankintojen keskeisiä osia, 118 artiklaa olisi täydennettävä seuraavasti: ”Ennen odotusajan päättymistä tehdyt sopimukset ovat mitättömiä.” Ilman tällaista varoittavaa seuraamusta riskinä on, että velvoitetta ei noudateta. Odotusaikaa koskevan velvoitteen noudattaminen on kuitenkin olennainen osa vaikuttavaa muutoksenhakujärjestelmää julkisten hankintojen alalla, joten sekä unionin että jäsenvaltioiden olisi taattava, että velvoitetta noudatetaan. |
| --- | --- |

42.

Kun otetaan huomioon, että säännöt, jotka koskevat odotusajan noudattamatta jättämisestä määrättäviä seuraamuksia, ovat julkisten hankintojen keskeisiä osia, 118 artiklaa olisi täydennettävä seuraavasti: ”Ennen odotusajan päättymistä tehdyt sopimukset ovat mitättömiä.” Ilman tällaista varoittavaa seuraamusta riskinä on, että velvoitetta ei noudateta. Odotusaikaa koskevan velvoitteen noudattaminen on kuitenkin olennainen osa vaikuttavaa muutoksenhakujärjestelmää julkisten hankintojen alalla, joten sekä unionin että jäsenvaltioiden olisi taattava, että velvoitetta noudatetaan.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän lausunnon Luxemburgissa 15. tammikuuta 2015 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  COM(2014) 358 final, 18. kesäkuuta 2014.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

2

(3)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

3

(4)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1.

4

(5)  Direktiivi 2014/24/EU, johdanto-osan 2 kappale.

5

(6)  SEU-sopimus, 13 artikla ja SEUT-sopimus, 7 artikla.

6

(7)  SEU-sopimus, 4 artiklan 3 kohta.

7

(8)  Asia 25/70, Köster, tuomio 17.12.1970 (Kok., s. 1161, 6 kohta).

8

(9)  Direktiivi 2014/24/EU, johdanto-osan 2 kappale.

9

(10)  Ks. esim. direktiivin 2014/24/EU 57 artikla, jonka eri osia käsitellään hajanaisesti useissa varainhoitoasetuksen artikloissa.

10

(11)  Kuten hankintoja koskevista säännöistä tehdyn päätöksen EKP/2007/5 muuttamisesta 27 päivänä tammikuuta 2009 tehty Euroopan keskuspankin päätös (EKP/2009/2) (EUVL L 51, 24.2.2009, s. 10).

11

(12)  Direktiivi 2014/24/EU, johdanto-osan 2 kappale.

12

(13)  Ks. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 14/2014 ”Miten EU:n toimielimet ja elimet laskevat, vähentävät ja kompensoivat kasvihuonekaasupäästöjään?”, kohta 80.

13

(14)  Velvoitteet mainitaan vastedes myös direktiivin 2014/24/EU johdanto-osan 95 kappaleessa.

14

(15)  Esimerkiksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta 11 päivänä syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 7 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti asianomaisen toimielimen on periaatteessa toteutettava hallinnolliset turvaamistoimenpiteet, kuten esimerkiksi päätös sulkea toimija julkisen hankintamenettelyn ulkopuolelle. Ehdotetussa järjestelmässä sen sijaan toimielin pyytäisi tarvittaessa väliaikaista tutkintaelintä tekemään poissulkemista koskevan seuraamuspäätöksen.

15

(16)  Kaikkia niitä artikloja, joita huomautukset koskevat, käsitellään asetusehdotuksen 1 artiklan 3 kohdassa.

16

(17)  Sääntöjenvastaisuuden käsite on määritelty Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa (EUVL L 312, 23.12.1995, s. 1) (ks. erityisesti johdanto-osan 6 kappale, jossa todetaan, että ”edellä mainittuihin menettelyihin kuuluvat myös Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyssä yleissopimuksessa määritellyt petolliset menettelyt”).

17

(18)  Ks. vastaavasti suositus, jonka tilintarkastustuomioistuin esittää ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta prosessuaalisten takeiden valvojan tehtävän perustamiseksi annetun lausunnon nro 6/2014 kohdan 17 alakohdassa b.

18

(19)  Yhdistetyt asiat T-91/12 ja T-280/12, tuomio 26.9.2014, Flying Holding NV & Consorts, 63–67 kohta.

19

(20)  Asia T-447/10, tuomio 17.10.2012, Evropaïki Dynamiki v. tuomioistuin, 53 kohta ja asia T-394/12, tuomio 25.11.2014, Alfastar Benelux SA v. Euroopan unionin neuvosto, 159 kohta.

20

---