# Europeiska unionens C 191/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 191 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången16 juni 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 191

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången16 juni 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 191/01 | Kommissionens tillkännagivande – Tolkningsriktlinjer till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 – Regler om ägande och kontroll av EU-lufttrafikföretag | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 191/01

Kommissionens tillkännagivande – Tolkningsriktlinjer till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 – Regler om ägande och kontroll av EU-lufttrafikföretag

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2017/C 191/02 | Rådets beslut av den 12 juni 2017 om utnämning av vice ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet | 12 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 191/03 | Eurons växelkurs | 13 |
| | Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser |
| 2017/C 191/04 | Beslut av Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser av den 4 maj 2017 om att registrera Alliansen liberaler och demokrater för Europa som europeiskt politiskt parti | 14 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2017/C 191/05 | Inledande av likvidationsförfarande – Beslut om återkallande av tillståndet för INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA och inledande av likvidationförfarande (Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II)) | 32 |
| 2017/C 191/06 | Inledande av likvidationsförfarande – Beslut om återkallande av tillståndet för INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA och inledande av likvidationförfarande (Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II)) | 33 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2017/C 191/02

Rådets beslut av den 12 juni 2017 om utnämning av vice ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet

12

Europeiska kommissionen

2017/C 191/03

Eurons växelkurs

13

Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

2017/C 191/04

Beslut av Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser av den 4 maj 2017 om att registrera Alliansen liberaler och demokrater för Europa som europeiskt politiskt parti

14

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2017/C 191/05

Inledande av likvidationsförfarande – Beslut om återkallande av tillståndet för INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA och inledande av likvidationförfarande (Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II))

(Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II))

32

2017/C 191/06

Inledande av likvidationsförfarande – Beslut om återkallande av tillståndet för INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA och inledande av likvidationförfarande (Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II))

(Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II))

33

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 191/07 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 34 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2017/C 191/07

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

34

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 16.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 191/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 191/1

---

KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE

Tolkningsriktlinjer till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 – Regler om ägande och kontroll av EU-lufttrafikföretag

(2017/C 191/01)

Innehållsförteckning

| 1. | Inledning | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Förfarandemässiga aspekter | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Bevisbörda | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Nationalitet | 4 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ägande | 4 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Allmän riktlinje | 4 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ägandet i börsnoterade företag och institutionella investeringar | 6 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 6. | Effektiv kontroll | 6 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Allmän riktlinje | 6 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Bedömningskriterier | 7 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Företagsstyrning | 7 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Aktieägarrättigheter | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Finansiella kopplingar mellan företaget och tredjelandsaktieägaren | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Handelssamarbete | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.4

| 7. | Övervakning och möjliga åtgärder | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

1.   INLEDNING

| 1. | Den grundläggande rättsakten för den inre marknaden för luftfart (1) är Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (2) (nedan kallad förordningen). Genom denna förordning regleras utfärdandet av tillstånd för EG-lufttrafikföretag, deras rätt att utöva lufttrafik inom gemenskapen samt prissättningen av lufttrafik inom gemenskapen. |
| --- | --- |

1.

Den grundläggande rättsakten för den inre marknaden för luftfart (1) är Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (2) (nedan kallad förordningen). Genom denna förordning regleras utfärdandet av tillstånd för EG-lufttrafikföretag, deras rätt att utöva lufttrafik inom gemenskapen samt prissättningen av lufttrafik inom gemenskapen.

| 2. | I förordningen definieras begreppet ”EG-lufttrafikföretag” (nedan kallat EU-trafikföretag) som ”ett lufttrafikföretag med giltig operativ licens som utfärdats av en behörig tillståndsmyndighet i enlighet med kapitel II” (artikel 2.11 i förordningen). EU-trafikföretag har rätt att bedriva lufttrafik inom EU (artikel 15.1 i förordningen), främst för befordran av passagerare, gods och post, utan att behöva ha något ytterligare tillstånd. |
| --- | --- |

2.

I förordningen definieras begreppet ”EG-lufttrafikföretag” (nedan kallat EU-trafikföretag) som ”ett lufttrafikföretag med giltig operativ licens som utfärdats av en behörig tillståndsmyndighet i enlighet med kapitel II” (artikel 2.11 i förordningen). EU-trafikföretag har rätt att bedriva lufttrafik inom EU (artikel 15.1 i förordningen), främst för befordran av passagerare, gods och post, utan att behöva ha något ytterligare tillstånd.

| 3. | Villkoren för att erhålla en operativ licens som EU-trafikföretag fastställs i förordningen tillsammans med ett nationalitetskrav. Enligt artikel 4 i förordningen ska ”den behöriga tillståndsmyndigheten i en medlemsstat [...] bevilja operativ licens för ett företag om följande villkor är uppfyllda: [...] f) Medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av företaget och utövar den faktiska kontrollen över detta, antingen direkt eller indirekt via ett eller flera andra företag, om inte annat föreskrivs i ett avtal med ett tredjeland i vilket gemenskapen är part.” |
| --- | --- |

3.

Villkoren för att erhålla en operativ licens som EU-trafikföretag fastställs i förordningen tillsammans med ett nationalitetskrav. Enligt artikel 4 i förordningen ska ”den behöriga tillståndsmyndigheten i en medlemsstat [...] bevilja operativ licens för ett företag om följande villkor är uppfyllda: [...] f) Medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av företaget och utövar den faktiska kontrollen över detta, antingen direkt eller indirekt via ett eller flera andra företag, om inte annat föreskrivs i ett avtal med ett tredjeland i vilket gemenskapen är part.”

| 4. | Dessa båda krav, det vill säga att medlemsstaterna eller deras medborgare ska äga mer än 50 % och ha effektiv kontroll, är fristående och kumulativa, vilket innebär att båda kraven alltid måste vara uppfyllda. |
| --- | --- |

4.

Dessa båda krav, det vill säga att medlemsstaterna eller deras medborgare ska äga mer än 50 % och ha effektiv kontroll, är fristående och kumulativa, vilket innebär att båda kraven alltid måste vara uppfyllda.

| 5. | Tredjeländer och deras medborgare kan inte vara majoritetsägare till eller ha effektiv kontroll över EU-trafikföretag om inte EU genom (ett i regel ömsesidigt) avtal med tredjelandet i fråga har gjort avkall på kraven om ägande och kontroll. Om ett trafikföretag inte längre ägs (till mer än 50 %) eller effektivt kontrolleras av en medlemsstat och/eller medborgare i medlemsstater har det inte längre rätt att inneha licens och kan därmed inte längre dra nytta av avregleringen av EU:s luftfartsmarknad. |
| --- | --- |

5.

Tredjeländer och deras medborgare kan inte vara majoritetsägare till eller ha effektiv kontroll över EU-trafikföretag om inte EU genom (ett i regel ömsesidigt) avtal med tredjelandet i fråga har gjort avkall på kraven om ägande och kontroll. Om ett trafikföretag inte längre ägs (till mer än 50 %) eller effektivt kontrolleras av en medlemsstat och/eller medborgare i medlemsstater har det inte längre rätt att inneha licens och kan därmed inte längre dra nytta av avregleringen av EU:s luftfartsmarknad.

| 6. | Bedömningen av huruvida kraven om ägande och kontroll är uppfyllda ska i första hand göras av den behöriga tillståndsmyndigheten, som är den myndighet i en medlemsstat som har rätt att bevilja eller avslå en ansökan om operativ licens, eller att permanent eller tillfälligt återkalla en operativ licens, i enlighet med kapitel II i förordningen (artikel 2.2 i förordningen). Kommissionen har emellertid också möjlighet att göra en egen bedömning på grundval av information som har erhållits, och kan besluta att begära att den behöriga tillståndsmyndigheten vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder eller permanent eller tillfälligt återkallar den operativa licensen (artikel 15.3 i förordningen). |
| --- | --- |

6.

Bedömningen av huruvida kraven om ägande och kontroll är uppfyllda ska i första hand göras av den behöriga tillståndsmyndigheten, som är den myndighet i en medlemsstat som har rätt att bevilja eller avslå en ansökan om operativ licens, eller att permanent eller tillfälligt återkalla en operativ licens, i enlighet med kapitel II i förordningen (artikel 2.2 i förordningen). Kommissionen har emellertid också möjlighet att göra en egen bedömning på grundval av information som har erhållits, och kan besluta att begära att den behöriga tillståndsmyndigheten vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder eller permanent eller tillfälligt återkallar den operativa licensen (artikel 15.3 i förordningen).

| 7. | Att det ställs krav på ägande och kontroll för erhållande av en operativ licens som utfärdas på basis av nationalitet är vanligt inom den internationella luftfartssektorn, och liknande bestämmelser finns i lagstiftningen också i länder utanför EU. Bilaterala luftfartsavtal innehåller dessutom normalt villkor av detta slag för beviljande av tillstånd att utöva trafikrättigheter. I dag är dessa villkor främst avsedda att säkerställa att trafikrättigheterna enligt sådana avtal utnyttjas effektivt till fromma för de medverkande parterna, och inte direkt eller genom dotterföretag utövas av företag (3) från länder som inte är avtalsparter. Dessutom förhindrar de att sådana företag tillhandahåller tjänster helt inom en stat eller grupp av stater genom dotterföretag som är etablerade i denna stat eller grupp av stater. |
| --- | --- |

7.

Att det ställs krav på ägande och kontroll för erhållande av en operativ licens som utfärdas på basis av nationalitet är vanligt inom den internationella luftfartssektorn, och liknande bestämmelser finns i lagstiftningen också i länder utanför EU. Bilaterala luftfartsavtal innehåller dessutom normalt villkor av detta slag för beviljande av tillstånd att utöva trafikrättigheter. I dag är dessa villkor främst avsedda att säkerställa att trafikrättigheterna enligt sådana avtal utnyttjas effektivt till fromma för de medverkande parterna, och inte direkt eller genom dotterföretag utövas av företag (3) från länder som inte är avtalsparter. Dessutom förhindrar de att sådana företag tillhandahåller tjänster helt inom en stat eller grupp av stater genom dotterföretag som är etablerade i denna stat eller grupp av stater.

| 8. | Den 7 december 2015 antog kommissionen en luftfartsstrategi för Europa i syfte att säkerställa att EU:s luftfartssektor förblir konkurrenskraftig och skördar fördelarna av en snabbt föränderlig global ekonomi och luftfartsmarknad under utveckling (4). |
| --- | --- |

8.

Den 7 december 2015 antog kommissionen en luftfartsstrategi för Europa i syfte att säkerställa att EU:s luftfartssektor förblir konkurrenskraftig och skördar fördelarna av en snabbt föränderlig global ekonomi och luftfartsmarknad under utveckling (4).

| 9. | I luftfartsstrategin fastslås vikten av att skapa större rättslig säkerhet för investerare och lufttrafikföretag i fråga om tillämpningen av förordningen med avseende på bestämmelserna om ägande och kontroll. I linje med vid flera tillfällen framförda önskemål från medlemsstaterna och andra intressenter beslutade kommissionen att anta tolkningsriktlinjer för tillämpningen av denna bestämmelse. |
| --- | --- |

9.

I luftfartsstrategin fastslås vikten av att skapa större rättslig säkerhet för investerare och lufttrafikföretag i fråga om tillämpningen av förordningen med avseende på bestämmelserna om ägande och kontroll. I linje med vid flera tillfällen framförda önskemål från medlemsstaterna och andra intressenter beslutade kommissionen att anta tolkningsriktlinjer för tillämpningen av denna bestämmelse.

| 10. | Under de senaste åren har kommissionen, i syfte att fastställa om kraven i artikel 4 f i förordningen är uppfyllda, genomfört åtskilliga undersökningar av fall där en investerare från ett tredjeland (det vill säga ett land utanför EU) har förvärvat en betydande andel i ett EU-trafikföretag. |
| --- | --- |

10.

Under de senaste åren har kommissionen, i syfte att fastställa om kraven i artikel 4 f i förordningen är uppfyllda, genomfört åtskilliga undersökningar av fall där en investerare från ett tredjeland (det vill säga ett land utanför EU) har förvärvat en betydande andel i ett EU-trafikföretag.

| 11. | Kommissionen har bara fattat ett formellt beslut om efterlevnaden av bestämmelserna om ägande och kontroll, efter Swissairs förvärv av en andel i Sabena (nedan kallat Swissair/Sabena-beslutet
   (5)). Detta beslut fattades på basis av rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (nedan kallad förordning 2407/92
   (6)), föregångaren till förordning (EG) nr 1008/2008. Kommissionen fann att Sabena uppfyllde kraven på ägande och kontroll i förordning 2407/92 enligt villkoren i avtalet mellan den belgiska staten och Swissair. Kommissionen ansåg att kriterierna om ägande och effektiv kontroll måste tolkas och tillämpas enligt förordning 2407/92 i ett övergripande sammanhang. Särskilt måste varje enskilt fall bedömas med hänsyn till syftet att bevaka gemenskapens luftfartsindustris intressen, vilket särskilt innebär att bolag från tredje land inte tillåts att fullt ut ensidigt dra fördel av gemenskapens liberaliserade inre luftfartsmarknad. Med andra ord får ett sådant bolag i tredje land dra fördel av den inre marknaden endast genom deltagande inom de gränser för ägande och kontroll som anges i förordningen. |
| --- | --- |

11.

Kommissionen har bara fattat ett formellt beslut om efterlevnaden av bestämmelserna om ägande och kontroll, efter Swissairs förvärv av en andel i Sabena (nedan kallat Swissair/Sabena-beslutet
   (5)). Detta beslut fattades på basis av rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (nedan kallad förordning 2407/92
   (6)), föregångaren till förordning (EG) nr 1008/2008. Kommissionen fann att Sabena uppfyllde kraven på ägande och kontroll i förordning 2407/92 enligt villkoren i avtalet mellan den belgiska staten och Swissair. Kommissionen ansåg att kriterierna om ägande och effektiv kontroll måste tolkas och tillämpas enligt förordning 2407/92 i ett övergripande sammanhang. Särskilt måste varje enskilt fall bedömas med hänsyn till syftet att bevaka gemenskapens luftfartsindustris intressen, vilket särskilt innebär att bolag från tredje land inte tillåts att fullt ut ensidigt dra fördel av gemenskapens liberaliserade inre luftfartsmarknad. Med andra ord får ett sådant bolag i tredje land dra fördel av den inre marknaden endast genom deltagande inom de gränser för ägande och kontroll som anges i förordningen.

| 12. | Kommissionen uttalade också ”vid varje utvärdering av en betydande investering av ett lufttrafikföretag från tredje land i ett gemenskapstrafikföretag att hänsyn dessutom bör tas till det vidare politiska sammanhang i vilket denna investering äger rum och särskilt gemenskapens flygförbindelser med det berörda tredje landet” (7). I detta speciella fall kännetecknades det vidare sammanhanget av de pågående förhandlingarna mellan gemenskapen och Schweiz om att avskaffa de befintliga begränsningarna av ägande och kontroll på ömsesidig basis. Med hänsyn till detta vidare sammanhang ansåg kommissionen att överenskommelserna mellan belgiska staten och Swissair ”väsentligen [tycks] vara av övergående natur”
   (8). |
| --- | --- |

12.

Kommissionen uttalade också ”vid varje utvärdering av en betydande investering av ett lufttrafikföretag från tredje land i ett gemenskapstrafikföretag att hänsyn dessutom bör tas till det vidare politiska sammanhang i vilket denna investering äger rum och särskilt gemenskapens flygförbindelser med det berörda tredje landet” (7). I detta speciella fall kännetecknades det vidare sammanhanget av de pågående förhandlingarna mellan gemenskapen och Schweiz om att avskaffa de befintliga begränsningarna av ägande och kontroll på ömsesidig basis. Med hänsyn till detta vidare sammanhang ansåg kommissionen att överenskommelserna mellan belgiska staten och Swissair ”väsentligen [tycks] vara av övergående natur”
   (8).

| 13. | Syftet med dessa riktlinjer är att utifrån de erfarenheter som kommissionen har skaffat sig om bedömningen av olika fall under de senaste åren ge vägledning för bedömningen av om företag som ansöker om eller innehar operativa licenser uppfyller kraven om ägande och kontroll i förordningen. Riktlinjerna bygger också på analysen i Swissair/Sabena-beslutet, liksom på bästa metoder utvecklade av de behöriga tillståndsmyndigheterna på nationell nivå. Riktlinjerna utvisar kommissionens tolkning av förordningen på denna punkt och hur den anser att förordningen ska tillämpas. Avsikten är inte att de ska skapa nya lagkrav eller inkräkta på EU-domstolens befogenheter att göra bindande tolkningar. |
| --- | --- |

13.

Syftet med dessa riktlinjer är att utifrån de erfarenheter som kommissionen har skaffat sig om bedömningen av olika fall under de senaste åren ge vägledning för bedömningen av om företag som ansöker om eller innehar operativa licenser uppfyller kraven om ägande och kontroll i förordningen. Riktlinjerna bygger också på analysen i Swissair/Sabena-beslutet, liksom på bästa metoder utvecklade av de behöriga tillståndsmyndigheterna på nationell nivå. Riktlinjerna utvisar kommissionens tolkning av förordningen på denna punkt och hur den anser att förordningen ska tillämpas. Avsikten är inte att de ska skapa nya lagkrav eller inkräkta på EU-domstolens befogenheter att göra bindande tolkningar.

2.   FÖRFARANDEMÄSSIGA ASPEKTER

| 14. | Kapitel II i förordningen innehåller bestämmelser om den operativa licensen. Enligt artikel 3.2 i förordningen får ”den behöriga tillståndsmyndigheten [...] inte utfärda operativa licenser eller upprätthålla deras giltighet om inte kraven i detta kapitel uppfylls”. Till de krav som måste uppfyllas för att en licens ska beviljas hör att medlemsstater eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av företaget och utövar den faktiska kontrollen. Ansvaret för att bedöma om detta krav är uppfyllt (båda delarna i det) ligger i första hand hos den behöriga tillståndsmyndighet som utfärdar operativa licenser. |
| --- | --- |

14.

Kapitel II i förordningen innehåller bestämmelser om den operativa licensen. Enligt artikel 3.2 i förordningen får ”den behöriga tillståndsmyndigheten [...] inte utfärda operativa licenser eller upprätthålla deras giltighet om inte kraven i detta kapitel uppfylls”. Till de krav som måste uppfyllas för att en licens ska beviljas hör att medlemsstater eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av företaget och utövar den faktiska kontrollen. Ansvaret för att bedöma om detta krav är uppfyllt (båda delarna i det) ligger i första hand hos den behöriga tillståndsmyndighet som utfärdar operativa licenser.

| 15. | Enligt artikel 8.2 i förordningen ska ”den behöriga tillståndsmyndigheten [...] noggrant övervaka efterlevnaden av kraven i detta kapitel”. I artikel 8.7 i förordningen står det ”När det gäller EG-lufttrafikföretag som den behöriga tillståndsmyndigheten utfärdat licens för, ska den senare besluta om den operativa licensen ska omprövas för godkännande om förändringar har inträffat i en eller flera förutsättningar som berör ett EG-lufttrafikföretags rättsliga ställning, i synnerhet en fusion eller ett övertagande”. Enligt artikel 8.5 ska EU-lufttrafikföretag i förväg anmäla sådana förändringar till den behöriga tillståndsmyndigheten. |
| --- | --- |

15.

Enligt artikel 8.2 i förordningen ska ”den behöriga tillståndsmyndigheten [...] noggrant övervaka efterlevnaden av kraven i detta kapitel”. I artikel 8.7 i förordningen står det ”När det gäller EG-lufttrafikföretag som den behöriga tillståndsmyndigheten utfärdat licens för, ska den senare besluta om den operativa licensen ska omprövas för godkännande om förändringar har inträffat i en eller flera förutsättningar som berör ett EG-lufttrafikföretags rättsliga ställning, i synnerhet en fusion eller ett övertagande”. Enligt artikel 8.5 ska EU-lufttrafikföretag i förväg anmäla sådana förändringar till den behöriga tillståndsmyndigheten.

| 16. | Det kan inträffa att en behörig tillståndsmyndighet får en ansökan om licens (eller granskning av en befintlig licens) i en situation där ett företag som tillhör samma grupp som det företag som berörs av ärendet redan innehar en operativ licens utfärdad av en annan behörig tillståndsmyndighet. Den myndighet som har att hantera ett sådant ärende bör ta vederbörlig hänsyn till den bedömning som den andra myndigheten har gjort, i synnerhet om den relevanta ägandestrukturen är densamma. Den är emellertid ändå skyldig att göra en egen bedömning av ärendet i enlighet med bestämmelserna i kapitel II i förordningen. Enligt god praxis bör en myndighet i tveksamma fall kontakta den myndighet som har gjort den tidigare bedömningen för att få mer information och diskutera frågan. |
| --- | --- |

16.

Det kan inträffa att en behörig tillståndsmyndighet får en ansökan om licens (eller granskning av en befintlig licens) i en situation där ett företag som tillhör samma grupp som det företag som berörs av ärendet redan innehar en operativ licens utfärdad av en annan behörig tillståndsmyndighet. Den myndighet som har att hantera ett sådant ärende bör ta vederbörlig hänsyn till den bedömning som den andra myndigheten har gjort, i synnerhet om den relevanta ägandestrukturen är densamma. Den är emellertid ändå skyldig att göra en egen bedömning av ärendet i enlighet med bestämmelserna i kapitel II i förordningen. Enligt god praxis bör en myndighet i tveksamma fall kontakta den myndighet som har gjort den tidigare bedömningen för att få mer information och diskutera frågan.

| 17. | När det gäller en eventuell granskning från kommissionens sida hänvisas till artiklarna 15.3 och 26.2 i förordningen. |
| --- | --- |

17.

När det gäller en eventuell granskning från kommissionens sida hänvisas till artiklarna 15.3 och 26.2 i förordningen.

| 18. | I artikel 15.3 fastställs det att ”Om kommissionen [...] finner att en operativ licens som beviljats ett EG-lufttrafikföretag inte uppfyller kraven i denna förordning, ska den överlämna sina slutsatser till den behöriga tillståndsmyndigheten som inom 15 arbetsdagar ska lämna sina synpunkter till kommissionen.
  Om kommissionen efter att ha granskat den behöriga tillståndsmyndighetens synpunkter vidhåller att den operativa licensen inte uppfyller kraven, eller om den inte har tagit emot några synpunkter från den behöriga tillståndsmyndigheten, ska den i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2 besluta att begära att den behöriga tillståndsmyndigheten vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder eller permanent eller tillfälligt återkallar den operativa licensen. I beslutet ska ett datum fastställas då den behöriga tillståndsmyndigheten senast ska vidta korrigeringsåtgärderna. Om korrigeringsåtgärderna inte har vidtagits senast detta datum ska EG-lufttrafikföretaget inte ha rätt att [bedriva lufttrafik inom gemenskapen].” |
| --- | --- |

18.

I artikel 15.3 fastställs det att ”Om kommissionen [...] finner att en operativ licens som beviljats ett EG-lufttrafikföretag inte uppfyller kraven i denna förordning, ska den överlämna sina slutsatser till den behöriga tillståndsmyndigheten som inom 15 arbetsdagar ska lämna sina synpunkter till kommissionen.

Om kommissionen efter att ha granskat den behöriga tillståndsmyndighetens synpunkter vidhåller att den operativa licensen inte uppfyller kraven, eller om den inte har tagit emot några synpunkter från den behöriga tillståndsmyndigheten, ska den i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2 besluta att begära att den behöriga tillståndsmyndigheten vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder eller permanent eller tillfälligt återkallar den operativa licensen. I beslutet ska ett datum fastställas då den behöriga tillståndsmyndigheten senast ska vidta korrigeringsåtgärderna. Om korrigeringsåtgärderna inte har vidtagits senast detta datum ska EG-lufttrafikföretaget inte ha rätt att [bedriva lufttrafik inom gemenskapen].”

| 19. | Enligt artikel 26.2 i förordningen ”får kommissionen inhämta all nödvändig information från medlemsstaterna, som också ska underlätta tillhandahållandet av information från de lufttrafikföretag som deras behöriga tillståndsmyndigheter har utfärdat tillstånd för”. |
| --- | --- |

19.

Enligt artikel 26.2 i förordningen ”får kommissionen inhämta all nödvändig information från medlemsstaterna, som också ska underlätta tillhandahållandet av information från de lufttrafikföretag som deras behöriga tillståndsmyndigheter har utfärdat tillstånd för”.

3.   BEVISBÖRDA

| 20. | Såsom framgår av andra stycket i artikel 8.1 är företag som ansöker om licens skyldiga att visa att kraven i artikel 4 f och andra krav i förordningen är uppfyllda. Detsamma gäller när den behöriga tillståndsmyndigheten har skäl att kontrollera att dessa krav är uppfyllda också efter det att licensen har utfärdats. |
| --- | --- |

20.

Såsom framgår av andra stycket i artikel 8.1 är företag som ansöker om licens skyldiga att visa att kraven i artikel 4 f och andra krav i förordningen är uppfyllda. Detsamma gäller när den behöriga tillståndsmyndigheten har skäl att kontrollera att dessa krav är uppfyllda också efter det att licensen har utfärdats.

| 21. | Det är det berörda företaget som ska styrka detta gentemot den behöriga tillståndsmyndigheten. I det sammanhanget måste man hålla i minnet att myndigheten enligt artikel 10.1 ska ”fatta beslut i fråga om en ansökan så snart som möjligt och senast tre månader efter det att all nödvändig information har lämnats in, och därvid ta hänsyn till alla tillgängliga fakta”. Detta betyder att det, även om myndigheten är skyldig att genomföra förfarandet i god tro, ligger i företagets intresse att så snart som möjligt överlämna den bevisning det har tillgång till. Annars kan dess ansökan om licens avslås. |
| --- | --- |

21.

Det är det berörda företaget som ska styrka detta gentemot den behöriga tillståndsmyndigheten. I det sammanhanget måste man hålla i minnet att myndigheten enligt artikel 10.1 ska ”fatta beslut i fråga om en ansökan så snart som möjligt och senast tre månader efter det att all nödvändig information har lämnats in, och därvid ta hänsyn till alla tillgängliga fakta”. Detta betyder att det, även om myndigheten är skyldig att genomföra förfarandet i god tro, ligger i företagets intresse att så snart som möjligt överlämna den bevisning det har tillgång till. Annars kan dess ansökan om licens avslås.

4.   NATIONALITET

| 22. | Det är bara fysiska personer som kan vara medborgare i en medlemsstat. Om ett företag som helt eller delvis ägs och/eller effektivt kontrolleras av en eller flera mellanvarande enheter som inte är fysiska personer anser kommissionen att medborgarskapskravet i artikel 4 f i förordningen ska tolkas som att det avser de fysiska personer som ytterst äger och/eller effektivt kontrollerar dessa enheter. |
| --- | --- |

22.

Det är bara fysiska personer som kan vara medborgare i en medlemsstat. Om ett företag som helt eller delvis ägs och/eller effektivt kontrolleras av en eller flera mellanvarande enheter som inte är fysiska personer anser kommissionen att medborgarskapskravet i artikel 4 f i förordningen ska tolkas som att det avser de fysiska personer som ytterst äger och/eller effektivt kontrollerar dessa enheter.

| 23. | Enligt artikel 4 f i förordningen ska medborgare i medlemsstater äga mer än 50 % av företaget och utöva den faktiska kontrollen över det. |
| --- | --- |

23.

Enligt artikel 4 f i förordningen ska medborgare i medlemsstater äga mer än 50 % av företaget och utöva den faktiska kontrollen över det.

| 24. | Vissa svårigheter kan uppstå om de berörda personerna har fler än ett medborgarskap och inte har varit medborgare i medlemsstaten sedan födseln. I princip kan varje medlemsstat fastställa villkoren för förvärv och förlust av medborgarskap. Fast rättspraxis från EU-domstolen (9) bekräftar emellertid att medlemsstaterna måste utöva sin behörighet i fråga om medborgarskap med iakttagande av unionsrätten. Med andra ord regleras villkoren och förfarandena för att förvärva eller förlora medborgarskap i ett EU-land av den nationella lagstiftningen i varje EU-land med hänsyn tagen till unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

24.

Vissa svårigheter kan uppstå om de berörda personerna har fler än ett medborgarskap och inte har varit medborgare i medlemsstaten sedan födseln. I princip kan varje medlemsstat fastställa villkoren för förvärv och förlust av medborgarskap. Fast rättspraxis från EU-domstolen (9) bekräftar emellertid att medlemsstaterna måste utöva sin behörighet i fråga om medborgarskap med iakttagande av unionsrätten. Med andra ord regleras villkoren och förfarandena för att förvärva eller förlora medborgarskap i ett EU-land av den nationella lagstiftningen i varje EU-land med hänsyn tagen till unionslagstiftningen.

| 25. | Medlemsstaterna ska använda sina befogenheter att ge medborgarskap i en anda av lojalt samarbete med andra medlemsstater och EU (artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen). De bör ta hänsyn till de normer och skyldigheter som de är bundna av enligt internationell rätt och de kriterier som traditionellt ligger till grund för medlemsländernas nationella lagar. Dessa principer förutsätter särskilt att det finns ett genuint samband mellan den sökande och landet eller dess medborgare. |
| --- | --- |

25.

Medlemsstaterna ska använda sina befogenheter att ge medborgarskap i en anda av lojalt samarbete med andra medlemsstater och EU (artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen). De bör ta hänsyn till de normer och skyldigheter som de är bundna av enligt internationell rätt och de kriterier som traditionellt ligger till grund för medlemsländernas nationella lagar. Dessa principer förutsätter särskilt att det finns ett genuint samband mellan den sökande och landet eller dess medborgare.

5.   ÄGANDE

5.1   Allmän riktlinje

| 26. | När det gäller ägandet ska ett företag enligt artikel 4 f i förordningen beviljas operativ licens av den behöriga tillståndsmyndigheten om ”Medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av företaget”. |
| --- | --- |

26.

När det gäller ägandet ska ett företag enligt artikel 4 f i förordningen beviljas operativ licens av den behöriga tillståndsmyndigheten om ”Medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av företaget”.

| 27. | Kommissionen anser att detta ägandekrav är uppfyllt om medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger en andel om minst 50 % plus en aktie i det berörda företagets kapital. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen anser att detta ägandekrav är uppfyllt om medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger en andel om minst 50 % plus en aktie i det berörda företagets kapital.

| 28. | I det här sammanhanget avser kommissionen med ”kapital” företagets egna kapital. För bedömningen av om ägandekravet är uppfyllt är det således avgörande att fastställa vilket kapital i företaget som räknas som eget kapital. |
| --- | --- |

28.

I det här sammanhanget avser kommissionen med ”kapital” företagets egna kapital. För bedömningen av om ägandekravet är uppfyllt är det således avgörande att fastställa vilket kapital i företaget som räknas som eget kapital.

| 29. | I Sabena/Swissair-beslutet ansåg kommissionen att frågan om en viss typ av kapital uppfyller kraven för eget kapital bara kan besvaras på grundval av en bedömning från fall till fall med hänsyn till alla berörda omständigheter. Om emellertid kapitalet inte ger dess innehavare någon av de två följande rättigheterna i någon väsentlig grad ska det emellertid i allmänhet inte beaktas vid fastställandet av ägarsituationen för ett företag enligt artikel 4 f:






  a) | Rätt att delta i beslut som påverkar förvaltningen av företaget. |
| --- | --- | --- |

29.

I Sabena/Swissair-beslutet ansåg kommissionen att frågan om en viss typ av kapital uppfyller kraven för eget kapital bara kan besvaras på grundval av en bedömning från fall till fall med hänsyn till alla berörda omständigheter. Om emellertid kapitalet inte ger dess innehavare någon av de två följande rättigheterna i någon väsentlig grad ska det emellertid i allmänhet inte beaktas vid fastställandet av ägarsituationen för ett företag enligt artikel 4 f:

a)

Rätt att delta i beslut som påverkar förvaltningen av företaget.

| b) | Rätt att få del av resterande vinster, eller i händelse av likvidation, i de resterande företagstillgångarna efter det att alla skyldigheter har uppfyllts (andelarna återspeglar med andra ord den normala verksamhetens risker och belöningar). |
| --- | --- |

b)

Rätt att få del av resterande vinster, eller i händelse av likvidation, i de resterande företagstillgångarna efter det att alla skyldigheter har uppfyllts (andelarna återspeglar med andra ord den normala verksamhetens risker och belöningar).

| 30. | Den behöriga tillståndsmyndigheten ska visserligen alltid analysera komplicerade strukturer i detalj, men kommissionen anser att detaljerade analyser särskilt krävs i följande situationer:






  a) | När det finns olika aktieklasser med olika värden och egenskaper. |
| --- | --- | --- |

30.

Den behöriga tillståndsmyndigheten ska visserligen alltid analysera komplicerade strukturer i detalj, men kommissionen anser att detaljerade analyser särskilt krävs i följande situationer:

a)

När det finns olika aktieklasser med olika värden och egenskaper.

| b) | När det finns warranter eller optioner som riskerar att påverka klassificeringen av en aktieklass som eget kapital (10). |
| --- | --- |

b)

När det finns warranter eller optioner som riskerar att påverka klassificeringen av en aktieklass som eget kapital (10).

| c) | Förekomsten av institutionella investerare där den slutliga faktiska ägaren, i linje med stycke 44, inte enkelt kan identifieras. |
| --- | --- |

c)

Förekomsten av institutionella investerare där den slutliga faktiska ägaren, i linje med stycke 44, inte enkelt kan identifieras.

| 31. | Såsom framgår av stycke 22 ovan anser kommissionen att ägandet i ett företag vars aktier ägs av ett annat företag (som inte är en fysisk person, nedan kallad mellanvarande enhet) måste bedömas mot bakgrund av nationaliteten hos de personer (eller identiteten hos de stater) som innehar aktierna i detta andra företag. |
| --- | --- |

31.

Såsom framgår av stycke 22 ovan anser kommissionen att ägandet i ett företag vars aktier ägs av ett annat företag (som inte är en fysisk person, nedan kallad mellanvarande enhet) måste bedömas mot bakgrund av nationaliteten hos de personer (eller identiteten hos de stater) som innehar aktierna i detta andra företag.

| 32. | I det sammanhanget är övervägandena i styckena 22–24 ovan tillämpliga på samma sätt på aktier som innehas i den mellanvarande enheten. |
| --- | --- |

32.

I det sammanhanget är övervägandena i styckena 22–24 ovan tillämpliga på samma sätt på aktier som innehas i den mellanvarande enheten.

| 33. | Särskilda problem kan uppstå om såväl den andel i den mellanvarande enheten som innehas av aktieägare i EU som den andel som denna enhet innehar i lufttrafikföretaget motsvarar mindre än 100 % av aktierna. |
| --- | --- |

33.

Särskilda problem kan uppstå om såväl den andel i den mellanvarande enheten som innehas av aktieägare i EU som den andel som denna enhet innehar i lufttrafikföretaget motsvarar mindre än 100 % av aktierna.

| 34. | Följande fall kan fungera som exempel: Aktieägare i EU äger 55 % av företag A (resten ägs av tredjeländer eller tredjelandsmedborgare nedan kallade tredjelandsaktieägare). Företag A äger i sin tur 60 % av lufttrafikföretag B, medan återstoden av aktierna ägs av tredjelandsaktieägare. |
| --- | --- |

34.

Följande fall kan fungera som exempel: Aktieägare i EU äger 55 % av företag A (resten ägs av tredjeländer eller tredjelandsmedborgare nedan kallade tredjelandsaktieägare). Företag A äger i sin tur 60 % av lufttrafikföretag B, medan återstoden av aktierna ägs av tredjelandsaktieägare.

| 35. | Frågan uppkommer då om EU-aktieägarna ”äger mer än 50 % av företaget”. |
| --- | --- |

35.

Frågan uppkommer då om EU-aktieägarna ”äger mer än 50 % av företaget”.

| 36. | Såsom förklarades i stycke 28 ovan ska ”ägande” tolkas som rätt att delta i beslut som påverkar förvaltningen av företaget samt den ekonomiska rättigheten att få del av resterande vinster, eller i händelse av likvidation, i de resterande företagstillgångarna efter det att alla skyldigheter har uppfyllts. |
| --- | --- |

36.

Såsom förklarades i stycke 28 ovan ska ”ägande” tolkas som rätt att delta i beslut som påverkar förvaltningen av företaget samt den ekonomiska rättigheten att få del av resterande vinster, eller i händelse av likvidation, i de resterande företagstillgångarna efter det att alla skyldigheter har uppfyllts.

| 37. | När det gäller rätten att delta i beslut som påverkar förvaltningen av företaget skulle en sådan situation som den som beskrivs ovan normalt anses vara förenlig med artikel 4 f i förordningen, om man antar att alla aktierna i fråga medför samma rösträtter och att det inte finns några särskilda arrangemang som hindrar att EU-aktieägarna kontrollerar de röster som företag A har i B genom sitt majoritetsägande. |
| --- | --- |

37.

När det gäller rätten att delta i beslut som påverkar förvaltningen av företaget skulle en sådan situation som den som beskrivs ovan normalt anses vara förenlig med artikel 4 f i förordningen, om man antar att alla aktierna i fråga medför samma rösträtter och att det inte finns några särskilda arrangemang som hindrar att EU-aktieägarna kontrollerar de röster som företag A har i B genom sitt majoritetsägande.

| 38. | När det gäller de ekonomiska rättigheterna bör hänsyn tas till att sådana rättigheter kan omfattas av särskilda interna arrangemang också när den relevanta andelen i lufttrafikföretaget innehas direkt av EU-aktieägare och inte via en mellanvarande enhet. Dessa kan inbegripa privilegier för tredjelandsaktieägare i förhållande till EU-aktieägare. Såsom förklaras i Swissair/Sabena strider inte sådana situationer nödvändigtvis mot artikel 4 f i förordningen förutsatt att de (ekonomiska) rättigheterna i fråga tillkommer EU-aktieägaren i ”väsentlig grad”. |
| --- | --- |

38.

När det gäller de ekonomiska rättigheterna bör hänsyn tas till att sådana rättigheter kan omfattas av särskilda interna arrangemang också när den relevanta andelen i lufttrafikföretaget innehas direkt av EU-aktieägare och inte via en mellanvarande enhet. Dessa kan inbegripa privilegier för tredjelandsaktieägare i förhållande till EU-aktieägare. Såsom förklaras i Swissair/Sabena strider inte sådana situationer nödvändigtvis mot artikel 4 f i förordningen förutsatt att de (ekonomiska) rättigheterna i fråga tillkommer EU-aktieägaren i ”väsentlig grad”.

| 39. | Samma princip bör tillämpas när ekonomiska rättigheter påverkas av att EU-aktieägarens andel i lufttrafikföretaget ägs via en mellanvarande enhet samt att andelarna i varje steg motsvarar mindre än 100 % av aktiekapitalet. |
| --- | --- |

39.

Samma princip bör tillämpas när ekonomiska rättigheter påverkas av att EU-aktieägarens andel i lufttrafikföretaget ägs via en mellanvarande enhet samt att andelarna i varje steg motsvarar mindre än 100 % av aktiekapitalet.

| 40. | Om i exemplet ovan vinstutdelning från lufttrafikföretag B och intäkter från de resterande företagstillgångarna i händelse av B:s likvidation tillfaller EU-aktieägare i proportion till de utspädda aktierna (om alla aktier i företag A och lufttrafikföretag B tillhör samma klass) kan de ekonomiska rättigheterna ändå anses tillräckliga för att uppfylla kraven i artikel 4 f i förordningen. |
| --- | --- |

40.

Om i exemplet ovan vinstutdelning från lufttrafikföretag B och intäkter från de resterande företagstillgångarna i händelse av B:s likvidation tillfaller EU-aktieägare i proportion till de utspädda aktierna (om alla aktier i företag A och lufttrafikföretag B tillhör samma klass) kan de ekonomiska rättigheterna ändå anses tillräckliga för att uppfylla kraven i artikel 4 f i förordningen.

| 41. | Liknande fall bör emellertid beaktas individuellt, med hänsyn tagen till alla omständigheter, och i synnerhet alla arrangemang som påverkar rättigheterna och skyldigheterna i fråga. |
| --- | --- |

41.

Liknande fall bör emellertid beaktas individuellt, med hänsyn tagen till alla omständigheter, och i synnerhet alla arrangemang som påverkar rättigheterna och skyldigheterna i fråga.

| 42. | För att denna bedömning ska kunna göras bör de som innehar eller ansöker om licenser styrka för tillståndsmyndigheterna vilka rättigheter som sammanhänger med olika aktieklasser samt vilka de slutliga faktiska ägarna till aktierna är. |
| --- | --- |

42.

För att denna bedömning ska kunna göras bör de som innehar eller ansöker om licenser styrka för tillståndsmyndigheterna vilka rättigheter som sammanhänger med olika aktieklasser samt vilka de slutliga faktiska ägarna till aktierna är.

5.2   Ägandet i börsnoterade företag och institutionella investeringar

| 43. | Bedömningen av om ägandekravet är uppfyllt kan vara förknippad med särskilda utmaningar när det gäller företag som är börsnoterade eller ägs av investeringsinstitut, eftersom aktieägandet kan variera från dag till dag och det kan finnas flera ägandenivåer. Företaget bör i alla skeden kunna visa att merparten av aktierna ägs av EU-aktieägare. |
| --- | --- |

43.

Bedömningen av om ägandekravet är uppfyllt kan vara förknippad med särskilda utmaningar när det gäller företag som är börsnoterade eller ägs av investeringsinstitut, eftersom aktieägandet kan variera från dag till dag och det kan finnas flera ägandenivåer. Företaget bör i alla skeden kunna visa att merparten av aktierna ägs av EU-aktieägare.

| 44. | När aktier innehas av en förvaltare, en stiftelse, en fond eller andra institutionella investerare kan ägandekravet vara uppfyllt om förvaltaren eller annan registrerad ägare är en medlemsstat eller medborgare i en medlemsstat. Alla faktorer som kan tyda på att en annan person är ägaren från ekonomisk synpunkt, det vill säga den som i slutändan åtnjuter de ovan nämnda rättigheterna, bör emellertid beaktas. Detta beror i synnerhet på avtal eller andra överenskommelser som rör sådana institutionella investerare. |
| --- | --- |

44.

När aktier innehas av en förvaltare, en stiftelse, en fond eller andra institutionella investerare kan ägandekravet vara uppfyllt om förvaltaren eller annan registrerad ägare är en medlemsstat eller medborgare i en medlemsstat. Alla faktorer som kan tyda på att en annan person är ägaren från ekonomisk synpunkt, det vill säga den som i slutändan åtnjuter de ovan nämnda rättigheterna, bör emellertid beaktas. Detta beror i synnerhet på avtal eller andra överenskommelser som rör sådana institutionella investerare.

6.   EFFEKTIV KONTROLL

6.1   Allmän riktlinje

| 45. | Enligt artikel 4 f i förordningen ska ett företag beviljas operativ licens av den behöriga tillståndsmyndigheten om ”Medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater [...] utövar den faktiska kontrollen” över företaget. |
| --- | --- |

45.

Enligt artikel 4 f i förordningen ska ett företag beviljas operativ licens av den behöriga tillståndsmyndigheten om ”Medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater [...] utövar den faktiska kontrollen” över företaget.

| 46. | Begreppet effektiv kontroll definieras i artikel 2.9 i förordningen på följande sätt:
  ”ett förhållande som bygger på rättigheter, avtal eller annat, som var för sig eller tillsammans och med hänsyn till faktiska och rättsliga förhållanden, ger möjligheter att direkt eller indirekt utöva ett avgörande inflytande på ett företag, särskilt genom






  a) | rätten att använda alla eller delar av ett företags tillgångar, |
| --- | --- | --- |

46.

Begreppet effektiv kontroll definieras i artikel 2.9 i förordningen på följande sätt:

”ett förhållande som bygger på rättigheter, avtal eller annat, som var för sig eller tillsammans och med hänsyn till faktiska och rättsliga förhållanden, ger möjligheter att direkt eller indirekt utöva ett avgörande inflytande på ett företag, särskilt genom

a)

rätten att använda alla eller delar av ett företags tillgångar,

| b) | rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av företagets olika organ, omröstningar eller beslut, eller som på annat sätt ger ett avgörande inflytande på företagets verksamhet.” |
| --- | --- |

b)

rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av företagets olika organ, omröstningar eller beslut, eller som på annat sätt ger ett avgörande inflytande på företagets verksamhet.”

| 47. | Såsom förklaras i Swissair/Sabena-beslutet innebär denna bestämmelse att en bedömning måste göras av huruvida medlemsstaterna och/eller deras medborgare på det hela taget har ett större bestämmande inflytande över ledningen av det berörda företaget än tredjelandsaktieägarna. Grunden för denna analys är de möjligheter som EU-aktieägarna har att påverka företagets strategiska affärsbeslut. |
| --- | --- |

47.

Såsom förklaras i Swissair/Sabena-beslutet innebär denna bestämmelse att en bedömning måste göras av huruvida medlemsstaterna och/eller deras medborgare på det hela taget har ett större bestämmande inflytande över ledningen av det berörda företaget än tredjelandsaktieägarna. Grunden för denna analys är de möjligheter som EU-aktieägarna har att påverka företagets strategiska affärsbeslut.

| 48. | Strategiska affärsbeslut rör främst tillsättningen av högre befattningshavare, antagandet av budgetar och/eller affärsplaner samt större investeringar och marknadsspecifika rättigheter. |
| --- | --- |

48.

Strategiska affärsbeslut rör främst tillsättningen av högre befattningshavare, antagandet av budgetar och/eller affärsplaner samt större investeringar och marknadsspecifika rättigheter.

| 49. | I det sammanhanget måste man först fastställa var sådana beslut fattas och på vilka villkor. Detta innebär att företagets styrning måste analyseras inom ramen för en övergripande granskning av företagets funktionssätt. |
| --- | --- |

49.

I det sammanhanget måste man först fastställa var sådana beslut fattas och på vilka villkor. Detta innebär att företagets styrning måste analyseras inom ramen för en övergripande granskning av företagets funktionssätt.

| 50. | I nästa steg bör andra faktorer som kan påverka beslutsfattandet om viktiga strategiska frågor beaktas. Dessa inbegriper aktieägarrättigheter, finansiella kopplingar och handelssamarbeten mellan företaget och tredjelandsaktieägare. Mer detaljerad vägledning om dessa bedömningar lämnas nedan. Det är emellertid omöjligt att sammanställa en uttömmande förteckning över faktorer som kan vara relevanta för analysen i ett givet fall. Andra faktorer än de som nämns här kan alltså också vara relevanta beroende på de aktuella omständigheterna. |
| --- | --- |

50.

I nästa steg bör andra faktorer som kan påverka beslutsfattandet om viktiga strategiska frågor beaktas. Dessa inbegriper aktieägarrättigheter, finansiella kopplingar och handelssamarbeten mellan företaget och tredjelandsaktieägare. Mer detaljerad vägledning om dessa bedömningar lämnas nedan. Det är emellertid omöjligt att sammanställa en uttömmande förteckning över faktorer som kan vara relevanta för analysen i ett givet fall. Andra faktorer än de som nämns här kan alltså också vara relevanta beroende på de aktuella omständigheterna.

| 51. | Såsom förklaras i Swissair/Sabena-beslutet måste medlemsstaterna eller deras medborgare utöva hela den effektiva kontrollen. Detta är givetvis inte fallet om medlemsstaterna eller deras medborgare bara har vetorätt och inga rättigheter som innebär att de kan påverka ledningen av företaget i fråga. |
| --- | --- |

51.

Såsom förklaras i Swissair/Sabena-beslutet måste medlemsstaterna eller deras medborgare utöva hela den effektiva kontrollen. Detta är givetvis inte fallet om medlemsstaterna eller deras medborgare bara har vetorätt och inga rättigheter som innebär att de kan påverka ledningen av företaget i fråga.

| 52. | Det finns ett antal faktorer som kan bidra till att ge EU-aktieägare inflytande, till exempel initiativrätt eller mekanismer som ger tidig eller förmånlig tillgång till information inom företaget. |
| --- | --- |

52.

Det finns ett antal faktorer som kan bidra till att ge EU-aktieägare inflytande, till exempel initiativrätt eller mekanismer som ger tidig eller förmånlig tillgång till information inom företaget.

| 53. | De allmänna principer som beskrivs ovan måste tillämpas med beaktande av alla faktiska och rättsliga förhållanden. Varje enskilt fall måste bedömas för sig. |
| --- | --- |

53.

De allmänna principer som beskrivs ovan måste tillämpas med beaktande av alla faktiska och rättsliga förhållanden. Varje enskilt fall måste bedömas för sig.

| 54. | I de fall då en analys av artikel 4 f i förordningen behöver göras tillämpas ofta också rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (11) (”EG:s koncentrationsförordning”) enligt villkoren i denna sistnämnda förordning. Eftersom definitionerna av kontroll i de båda förordningarna uppvisar vissa likheter kan det vara lämpligt att göra följande klargöranden. |
| --- | --- |

54.

I de fall då en analys av artikel 4 f i förordningen behöver göras tillämpas ofta också rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (11) (”EG:s koncentrationsförordning”) enligt villkoren i denna sistnämnda förordning. Eftersom definitionerna av kontroll i de båda förordningarna uppvisar vissa likheter kan det vara lämpligt att göra följande klargöranden.

| 55. | För det första är det viktigt att notera att ”gemensam kontroll” i koncentrationsförordningen och ”effektiv kontroll” i förordningen inte är ömsesidigt uteslutande begrepp när det gäller EU-aktieägaren, vilket framgår av Swissair/Sabena-beslutet. |
| --- | --- |

55.

För det första är det viktigt att notera att ”gemensam kontroll” i koncentrationsförordningen och ”effektiv kontroll” i förordningen inte är ömsesidigt uteslutande begrepp när det gäller EU-aktieägaren, vilket framgår av Swissair/Sabena-beslutet.

| 56. | För det andra är inte kontrollkravet i artikel 4 f i förordningen uppfyllt om tredjelandsaktieägaren ensam utövar kontrollen över företaget (12). I detta fall kan företaget definitionsmässigt inte stå under effektiv kontroll av EU-aktieägare i den mening som avses i förordningen. |
| --- | --- |

56.

För det andra är inte kontrollkravet i artikel 4 f i förordningen uppfyllt om tredjelandsaktieägaren ensam utövar kontrollen över företaget (12). I detta fall kan företaget definitionsmässigt inte stå under effektiv kontroll av EU-aktieägare i den mening som avses i förordningen.

| 57. | Eftersom de frågor som uppkommer genom koncentrationsförordningen å ena sidan och kravet på ägande och kontroll i förordningen å andra sidan har ett antal likheter, trots skillnaderna mellan de båda systemen, bedömer kommissionen dessa fall parallellt inom ramen för båda systemen. Kommissionens ansvariga tjänstemän har givetvis ett nära samarbete i detta syfte. |
| --- | --- |

57.

Eftersom de frågor som uppkommer genom koncentrationsförordningen å ena sidan och kravet på ägande och kontroll i förordningen å andra sidan har ett antal likheter, trots skillnaderna mellan de båda systemen, bedömer kommissionen dessa fall parallellt inom ramen för båda systemen. Kommissionens ansvariga tjänstemän har givetvis ett nära samarbete i detta syfte.

6.2   Bedömningskriterier

| 58. | Inga riktlinjer kan förutse alla möjliga konstellationer av kontroll över företag, vilka också sammanhänger med skillnaderna mellan de nationella reglerna om företagsstyrning. Bedömningarna måste göras från fall till fall med hänsyn tagen till den rättsliga och faktiska situationen i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

58.

Inga riktlinjer kan förutse alla möjliga konstellationer av kontroll över företag, vilka också sammanhänger med skillnaderna mellan de nationella reglerna om företagsstyrning. Bedömningarna måste göras från fall till fall med hänsyn tagen till den rättsliga och faktiska situationen i varje enskilt fall.

| 59. | Mot den bakgrunden innehåller dessa riktlinjer en del allmänna principer för bedömningen. Dessutom behandlas vissa frågor som kan ge upphov till problem och som kräver en mer detaljerad analys utifrån kriteriet om effektiv kontroll (13). |
| --- | --- |

59.

Mot den bakgrunden innehåller dessa riktlinjer en del allmänna principer för bedömningen. Dessutom behandlas vissa frågor som kan ge upphov till problem och som kräver en mer detaljerad analys utifrån kriteriet om effektiv kontroll (13).

6.2.1   Företagsstyrning

| 60. | Det första steget vid bedömningen av effektiv kontroll är att analysera hur företaget styrs. I det här sammanhanget betyder företagsstyrning de processer och förfaranden som företaget använder för att fatta beslut som rör bedrivandet av verksamheten. |
| --- | --- |

60.

Det första steget vid bedömningen av effektiv kontroll är att analysera hur företaget styrs. I det här sammanhanget betyder företagsstyrning de processer och förfaranden som företaget använder för att fatta beslut som rör bedrivandet av verksamheten.

| 61. | Vid analysen av företagsstyrningen bör både de rättsliga och faktiska inslagen beaktas. |
| --- | --- |

61.

Vid analysen av företagsstyrningen bör både de rättsliga och faktiska inslagen beaktas.

| 62. | Analysen bör identifiera företagets beslutsfattande organ, deras befogenheter och sammansättning, relevanta regler om nomineringar, val, ersättningar och avskedanden, typen av beslut som fattas, rutinerna för beslutsfattandet inklusive krav för beslutsmässighet och röstningsregler (majoriteter, konsensus) och eventuella rättigheter som tillkommer andra organ (avseende till exempel förslagsställande, nomineringar, konsultation, bindande och inte bindande yttranden, rekommendationer, samtycke). |
| --- | --- |

62.

Analysen bör identifiera företagets beslutsfattande organ, deras befogenheter och sammansättning, relevanta regler om nomineringar, val, ersättningar och avskedanden, typen av beslut som fattas, rutinerna för beslutsfattandet inklusive krav för beslutsmässighet och röstningsregler (majoriteter, konsensus) och eventuella rättigheter som tillkommer andra organ (avseende till exempel förslagsställande, nomineringar, konsultation, bindande och inte bindande yttranden, rekommendationer, samtycke).

| 63. | Denna kartläggning bör omfatta alla beslutsfattande organ, i synnerhet bolagsstämman, det verkställande organet (styrelsen och ledningsgruppen), de övervakande organen, nyckelpersoner (ledande befattningshavare som har rätt att fatta beslut som rör bedrivandet av verksamheten) samt interna kommittéer (rådgivande och andra). |
| --- | --- |

63.

Denna kartläggning bör omfatta alla beslutsfattande organ, i synnerhet bolagsstämman, det verkställande organet (styrelsen och ledningsgruppen), de övervakande organen, nyckelpersoner (ledande befattningshavare som har rätt att fatta beslut som rör bedrivandet av verksamheten) samt interna kommittéer (rådgivande och andra).

| 64. | Analysen bör visa hur medlemsstater och/eller deras medborgare är representerade i de beslutsfattande organen och hur deras rättigheter i detta sammanhang gör det möjligt för dem att påverka de strategiska besluten, med hänsyn tagen till de förfaranden genom vilka de ska fattas. I detta sammanhang bör analysen också avse kraven för beslutsmässighet. |
| --- | --- |

64.

Analysen bör visa hur medlemsstater och/eller deras medborgare är representerade i de beslutsfattande organen och hur deras rättigheter i detta sammanhang gör det möjligt för dem att påverka de strategiska besluten, med hänsyn tagen till de förfaranden genom vilka de ska fattas. I detta sammanhang bör analysen också avse kraven för beslutsmässighet.

| 65. | När det gäller beslutsfattandet är analysen av eventuella tredjelandsaktieägares vetorättigheter särskilt viktig. Om dessa aktieägare har en omfattande vetorätt i frågor som är viktiga för driften av företaget kan detta påverka EU-aktieägarnas förmåga att utöva en effektiv kontroll över företaget. Således måste en mer ingående sammantagen bedömning göras i varje enskilt fall av EU-aktieägarnas och tredjelandsaktieägarnas respektive rättigheter. |
| --- | --- |

65.

När det gäller beslutsfattandet är analysen av eventuella tredjelandsaktieägares vetorättigheter särskilt viktig. Om dessa aktieägare har en omfattande vetorätt i frågor som är viktiga för driften av företaget kan detta påverka EU-aktieägarnas förmåga att utöva en effektiv kontroll över företaget. Således måste en mer ingående sammantagen bedömning göras i varje enskilt fall av EU-aktieägarnas och tredjelandsaktieägarnas respektive rättigheter.

| 66. | Att en viss aktieägare har vetorätt mot vissa beslut betyder inte nödvändigtvis att denna aktieägare har den effektiva kontrollen. Det bör kontrolleras om denna vetorätt bara gäller vissa beslut av begränsad vikt eller de stora strategiska besluten. Frågan är om en samlad bedömning av olika aktieägares rättigheter resulterar i att medlemsstaterna eller deras medborgare har ett bestämmande inflytande över strategiska affärsbeslut, såsom förklaras i punkt 47 ovan. En sådan samlad bedömning på basis av flera faktorer bör göras från fall till fall. |
| --- | --- |

66.

Att en viss aktieägare har vetorätt mot vissa beslut betyder inte nödvändigtvis att denna aktieägare har den effektiva kontrollen. Det bör kontrolleras om denna vetorätt bara gäller vissa beslut av begränsad vikt eller de stora strategiska besluten. Frågan är om en samlad bedömning av olika aktieägares rättigheter resulterar i att medlemsstaterna eller deras medborgare har ett bestämmande inflytande över strategiska affärsbeslut, såsom förklaras i punkt 47 ovan. En sådan samlad bedömning på basis av flera faktorer bör göras från fall till fall.

| 67. | En tredjelandsaktieägare kan ha vetorätt utan att detta nödvändigtvis innebär att EU-aktieägaren förlorar den effektiva kontrollen. |
| --- | --- |

67.

En tredjelandsaktieägare kan ha vetorätt utan att detta nödvändigtvis innebär att EU-aktieägaren förlorar den effektiva kontrollen.

| 68. | Ett tänkbart scenario är när tredjelandsaktieägares vetorätt är nödvändig och proportionell i förhållande till målet att skydda minoritetsaktieägares intressen. En sådan vetorätt gäller vanligen ändringar av stadgar eller motsvarande grundläggande dokument, ökningar eller minskningar av kapitalet, utfärdandet av obligationer som kan konverteras till aktier, ändringar av rättigheter förknippade med aktier, börsnotering och teckningserbjudanden till allmänheten, utdelningar, nedläggning eller väsentliga förändringar av verksamhet eller beslut om sammanslagningar, företagsuppdelningar eller likvidation. Den betyder inte i sig att EU-aktieägarna inte utövar effektiv kontroll. |
| --- | --- |

68.

Ett tänkbart scenario är när tredjelandsaktieägares vetorätt är nödvändig och proportionell i förhållande till målet att skydda minoritetsaktieägares intressen. En sådan vetorätt gäller vanligen ändringar av stadgar eller motsvarande grundläggande dokument, ökningar eller minskningar av kapitalet, utfärdandet av obligationer som kan konverteras till aktier, ändringar av rättigheter förknippade med aktier, börsnotering och teckningserbjudanden till allmänheten, utdelningar, nedläggning eller väsentliga förändringar av verksamhet eller beslut om sammanslagningar, företagsuppdelningar eller likvidation. Den betyder inte i sig att EU-aktieägarna inte utövar effektiv kontroll.

| 69. | När tredjelandsaktieägarnas vetorätt rör andra frågor, i synnerhet beslut som sannolikt väsentligt kommer att påverka eller förhindra företagets verksamhet, såsom förvärv av tillgångar, investeringar, utökning eller godkännande av finansiella instrument som garantier eller lån, kontrakt, affärstransaktioner med närstående personer till företaget eller aktieägare, kan man behöva göra en mer djuplodande bedömning. |
| --- | --- |

69.

När tredjelandsaktieägarnas vetorätt rör andra frågor, i synnerhet beslut som sannolikt väsentligt kommer att påverka eller förhindra företagets verksamhet, såsom förvärv av tillgångar, investeringar, utökning eller godkännande av finansiella instrument som garantier eller lån, kontrakt, affärstransaktioner med närstående personer till företaget eller aktieägare, kan man behöva göra en mer djuplodande bedömning.

| 70. | Element som kan ge upphov till en sådan djuplodande bedömning är till exempel, beroende på vilket beslut som ska fattas: utslagsröster, beslut som ska fattas med konsensus, rätt för tredjelandsaktieägarna att nominera personer till vissa (viktiga) befattningar, krav på att (viktiga) beslut fattas på förslag eller rekommendationer från dessa aktieägare, bestämmelser om att ingen omröstning ska genomföras om dessa aktieägare så begär, blockomröstningar etc. |
| --- | --- |

70.

Element som kan ge upphov till en sådan djuplodande bedömning är till exempel, beroende på vilket beslut som ska fattas: utslagsröster, beslut som ska fattas med konsensus, rätt för tredjelandsaktieägarna att nominera personer till vissa (viktiga) befattningar, krav på att (viktiga) beslut fattas på förslag eller rekommendationer från dessa aktieägare, bestämmelser om att ingen omröstning ska genomföras om dessa aktieägare så begär, blockomröstningar etc.

| 71. | När det gäller beslut som fattas av företagets bolagsstämma måste ägarstrukturen, närvaron vid bolagsstämmorna och röstmönstren vid dessa möten beaktas. I de fall där ägandet i företaget är mycket spritt och en ensam tredjelandsaktieägare är en av de största aktieägarna kan denna aktieägare ha en sådan ställning att dess förslag röstas igenom trots att ägarandelen är långt under 50 %. Därför kan man behöva bedöma i vilken utsträckning medlemsstaternas aktieägare närvarar vid bolagsstämmorna och hur deras röstmönster ser ut för att kunna avgöra om de faktiskt utövar den effektiva kontrollen över företaget. |
| --- | --- |

71.

När det gäller beslut som fattas av företagets bolagsstämma måste ägarstrukturen, närvaron vid bolagsstämmorna och röstmönstren vid dessa möten beaktas. I de fall där ägandet i företaget är mycket spritt och en ensam tredjelandsaktieägare är en av de största aktieägarna kan denna aktieägare ha en sådan ställning att dess förslag röstas igenom trots att ägarandelen är långt under 50 %. Därför kan man behöva bedöma i vilken utsträckning medlemsstaternas aktieägare närvarar vid bolagsstämmorna och hur deras röstmönster ser ut för att kunna avgöra om de faktiskt utövar den effektiva kontrollen över företaget.

| 72. | När ett tredjeland eller en tredjelandsmedborgare innehar en större andel av ett företag än 30 % krävs det som generell regel att den behöriga tillståndsmyndigheten gör en djuplodande bedömning. I de fall där ägandet i företaget är mycket spritt och en ensam tredjelandsaktieägare är en av de största aktieägarna kan en bedömning behöva göras också om ägarandelen är lägre. |
| --- | --- |

72.

När ett tredjeland eller en tredjelandsmedborgare innehar en större andel av ett företag än 30 % krävs det som generell regel att den behöriga tillståndsmyndigheten gör en djuplodande bedömning. I de fall där ägandet i företaget är mycket spritt och en ensam tredjelandsaktieägare är en av de största aktieägarna kan en bedömning behöva göras också om ägarandelen är lägre.

| 73. | Huruvida personer på nyckelbefattningar i företaget har kopplingar till tredjelandsaktieägaren kan också vara relevant i detta sammanhang. Detsamma gäller emellertid inte dessa personers nationalitet. Deras nationalitet är inte i sig vägledande vid bedömningen av om företaget står under effektiv kontroll av medlemsstaterna och/eller deras medborgare, särskilt med tanke på att luftfartssektorn är en global industri. Det enda relevanta är huruvida medlemsstaterna och/eller deras medborgare har kontroll över de processer som utmynnar i att viktiga beslut fattas, till exempel om att anställa eller avskeda nyckelpersoner. |
| --- | --- |

73.

Huruvida personer på nyckelbefattningar i företaget har kopplingar till tredjelandsaktieägaren kan också vara relevant i detta sammanhang. Detsamma gäller emellertid inte dessa personers nationalitet. Deras nationalitet är inte i sig vägledande vid bedömningen av om företaget står under effektiv kontroll av medlemsstaterna och/eller deras medborgare, särskilt med tanke på att luftfartssektorn är en global industri. Det enda relevanta är huruvida medlemsstaterna och/eller deras medborgare har kontroll över de processer som utmynnar i att viktiga beslut fattas, till exempel om att anställa eller avskeda nyckelpersoner.

6.2.2   Aktieägarrättigheter

| 74. | I samband med bedömningen av effektiv kontroll måste aktieägarrättigheterna bedömas. Omfattande aktieägarrättigheter som innehas av tredjelandsaktieägare kan nämligen leda till en situation där dessa, och inte EU-aktieägarna, utövar effektiv kontroll över företaget, eventuellt på grund av det inflytande de har på EU-aktieägarna. Detta kan till exempel gälla förmågan att erhålla eftergifter på områden som ytligt sett och med beaktande av fastställda regler för företagsstyrningen tycks kontrolleras av EU-aktieägarna. |
| --- | --- |

74.

I samband med bedömningen av effektiv kontroll måste aktieägarrättigheterna bedömas. Omfattande aktieägarrättigheter som innehas av tredjelandsaktieägare kan nämligen leda till en situation där dessa, och inte EU-aktieägarna, utövar effektiv kontroll över företaget, eventuellt på grund av det inflytande de har på EU-aktieägarna. Detta kan till exempel gälla förmågan att erhålla eftergifter på områden som ytligt sett och med beaktande av fastställda regler för företagsstyrningen tycks kontrolleras av EU-aktieägarna.

| 75. | Nedan ges några exempel på aktieägarrättigheter som i allmänhet behöver granskas närmare. |
| --- | --- |

75.

Nedan ges några exempel på aktieägarrättigheter som i allmänhet behöver granskas närmare.

6.2.2.1   Vetorätt mot överlåtelse av aktier

| 76. | En tredjelandsaktieägares vetorätt mot överlåtelser av aktier i företaget som innehas av aktieägare i en medlemsstat bör granskas ingående. Det är vanligt att det efter en tredjelandsaktieägares förvärv följer en period då ingen av parterna får överlåta aktier eller då detta måste godkännas av den andra parten. Så länge denna period inte överstiger vad som är normalt i branschen kan den vanligen betraktas som ett skydd för investeringen och påverkar därmed inte den effektiva kontrollen. Men också i sådana fall kan det finnas särskilda omständigheter som måste undersökas närmare. Om begränsningen endast gäller till förmån för tredjelandsaktieägaren kan detta tyda på en obalans, i den meningen att EU-aktieägarna i betydande utsträckning kan vara beroende av denna medan det motsatta förhållandet inte gäller. |
| --- | --- |

76.

En tredjelandsaktieägares vetorätt mot överlåtelser av aktier i företaget som innehas av aktieägare i en medlemsstat bör granskas ingående. Det är vanligt att det efter en tredjelandsaktieägares förvärv följer en period då ingen av parterna får överlåta aktier eller då detta måste godkännas av den andra parten. Så länge denna period inte överstiger vad som är normalt i branschen kan den vanligen betraktas som ett skydd för investeringen och påverkar därmed inte den effektiva kontrollen. Men också i sådana fall kan det finnas särskilda omständigheter som måste undersökas närmare. Om begränsningen endast gäller till förmån för tredjelandsaktieägaren kan detta tyda på en obalans, i den meningen att EU-aktieägarna i betydande utsträckning kan vara beroende av denna medan det motsatta förhållandet inte gäller.

6.2.2.2   Hembudsrätt

| 77. | En hembudsrätt är en rättighet som innebär att en befintlig aktieägare tillfrågas först när andra aktieägare vill sälja sina aktier. Hembudsrätt är vanligt förekommande och om den inte är mer omfattande än vad som krävs för att skydda aktieägarnas investeringar ger den inte upphov till några särskilda problem när det gäller den effektiva kontrollen. Vissa former av hembudsrätt kan emellertid ha liknande effekt som en vetorätt på överföringar av aktier. Detta är sannolikt fallet när tredjelandsaktieägaren har rätt att fastställa försäljningspriset på aktierna i fråga. |
| --- | --- |

77.

En hembudsrätt är en rättighet som innebär att en befintlig aktieägare tillfrågas först när andra aktieägare vill sälja sina aktier. Hembudsrätt är vanligt förekommande och om den inte är mer omfattande än vad som krävs för att skydda aktieägarnas investeringar ger den inte upphov till några särskilda problem när det gäller den effektiva kontrollen. Vissa former av hembudsrätt kan emellertid ha liknande effekt som en vetorätt på överföringar av aktier. Detta är sannolikt fallet när tredjelandsaktieägaren har rätt att fastställa försäljningspriset på aktierna i fråga.

6.2.2.3   Tredjelandsaktieägarens rätt att sälja sina aktier

| 78. | Minoritetsaktieägare förhandlar ofta till sig någon form av säljoption för att värdesäkra sina investeringar och motverka att deras inflytande i företaget späds ut. En sådan säljoption ger minoritetsaktieägaren i fråga rätt att sälja tillbaka sina aktier till företaget (lufttrafikföretaget) eller sälja dem till de andra aktieägarna till ett specificerat pris om en viss angiven händelse inträffar. Om detta är fallet måste denna hembudsrätt tas med i den övergripande bedömningen av effektiv kontroll. |
| --- | --- |

78.

Minoritetsaktieägare förhandlar ofta till sig någon form av säljoption för att värdesäkra sina investeringar och motverka att deras inflytande i företaget späds ut. En sådan säljoption ger minoritetsaktieägaren i fråga rätt att sälja tillbaka sina aktier till företaget (lufttrafikföretaget) eller sälja dem till de andra aktieägarna till ett specificerat pris om en viss angiven händelse inträffar. Om detta är fallet måste denna hembudsrätt tas med i den övergripande bedömningen av effektiv kontroll.

| 79. | Om en tredjelandsaktieägare har en sådan säljoption kan detta påverka EU-aktieägarnas effektiva kontroll, eftersom företaget kan destabiliseras ekonomiskt och kommersiellt om denna säljer sin andel. En situation kan uppstå där tredjelandsaktieägaren har ett sådant inflytande över EU-aktieägarna att de senare inte kan utöva effektiv kontroll. |
| --- | --- |

79.

Om en tredjelandsaktieägare har en sådan säljoption kan detta påverka EU-aktieägarnas effektiva kontroll, eftersom företaget kan destabiliseras ekonomiskt och kommersiellt om denna säljer sin andel. En situation kan uppstå där tredjelandsaktieägaren har ett sådant inflytande över EU-aktieägarna att de senare inte kan utöva effektiv kontroll.

| 80. | Säljoptionens effekter beror på de tillämpliga villkoren, vilka därför bör granskas noggrant. Om säljoptionen är så vittgående att tredjelandsaktieägaren kan utnyttja den i samband med ett stort antal händelser kan denna ha möjlighet att utverka eftergifter från företaget eller de övriga aktieägarna i frågor som tredjelandsaktieägaren normalt inte kan besluta eller utnyttja sin vetorätt om. När säljoptionen begränsar sig till vad som är nödvändigt och proportionerligt för att skydda tredjelandsaktieägaren mot utspädning av aktierna uppstår inga särskilda problem, medan en närmare granskning kan behövas i andra fall. |
| --- | --- |

80.

Säljoptionens effekter beror på de tillämpliga villkoren, vilka därför bör granskas noggrant. Om säljoptionen är så vittgående att tredjelandsaktieägaren kan utnyttja den i samband med ett stort antal händelser kan denna ha möjlighet att utverka eftergifter från företaget eller de övriga aktieägarna i frågor som tredjelandsaktieägaren normalt inte kan besluta eller utnyttja sin vetorätt om. När säljoptionen begränsar sig till vad som är nödvändigt och proportionerligt för att skydda tredjelandsaktieägaren mot utspädning av aktierna uppstår inga särskilda problem, medan en närmare granskning kan behövas i andra fall.

6.2.2.4   Rätt att köpa ytterligare aktier

| 81. | Sälj- eller konverteringsoptioner ger tredjelandsaktieägaren rätt att antingen köpa fler aktier i företaget eller konvertera skuldebrev eller sekundärt egenkapital till aktier. Nya rösträtter eller andra rättigheter som en sådan aktieägare får genom att utnyttja en sälj- eller konverteringsoption bör granskas med avseende på den potentiella effekten på den effektiva kontrollen över företaget. |
| --- | --- |

81.

Sälj- eller konverteringsoptioner ger tredjelandsaktieägaren rätt att antingen köpa fler aktier i företaget eller konvertera skuldebrev eller sekundärt egenkapital till aktier. Nya rösträtter eller andra rättigheter som en sådan aktieägare får genom att utnyttja en sälj- eller konverteringsoption bör granskas med avseende på den potentiella effekten på den effektiva kontrollen över företaget.

6.2.2.5   Investeringsvillkor

| 82. | Om en tredjelandsaktieägare gör sin investering på vissa villkor kan dessas effekter på den effektiva kontrollen behöva granskas i detalj. Så länge villkoren är nödvändiga och proportionerliga för att värdesäkra investeringen uppstår inga särskilda problem, medan en närmare granskning kan behövas i andra fall. |
| --- | --- |

82.

Om en tredjelandsaktieägare gör sin investering på vissa villkor kan dessas effekter på den effektiva kontrollen behöva granskas i detalj. Så länge villkoren är nödvändiga och proportionerliga för att värdesäkra investeringen uppstår inga särskilda problem, medan en närmare granskning kan behövas i andra fall.

| 83. | Villkor som sammanhänger med lagstadgade godkännanden och andra frågor som kan anses falla inom det offentliga verksamhetsområde påverkar normalt inte den effektiva kontrollen. |
| --- | --- |

83.

Villkor som sammanhänger med lagstadgade godkännanden och andra frågor som kan anses falla inom det offentliga verksamhetsområde påverkar normalt inte den effektiva kontrollen.

| 84. | Villkor som tredjelandsaktieägare ställer beträffande företagets ekonomi, såsom revision av årsbokslutet, solvens, skuldsanering eller samråd om viktiga frågor innan en investering genomförs bör normalt inte påverka den effektiva kontrollen, eftersom de rör företagets ekonomiska situation innan investeringen görs och därmed värdet av investeringen för tredjelandsaktieägaren. |
| --- | --- |

84.

Villkor som tredjelandsaktieägare ställer beträffande företagets ekonomi, såsom revision av årsbokslutet, solvens, skuldsanering eller samråd om viktiga frågor innan en investering genomförs bör normalt inte påverka den effektiva kontrollen, eftersom de rör företagets ekonomiska situation innan investeringen görs och därmed värdet av investeringen för tredjelandsaktieägaren.

| 85. | Investeringsvillkor som särskilt sammanhänger med företagets affärsplan, tillsättningen av nyckelpersoner eller ingåendet av samarbetsavtal kan helt eller delvis rättsligt eller faktiskt inskränka befogenheterna hos företagets beslutsfattande organ. Villkoren bör beaktas i den samlade bedömningen av effektiv kontroll. Det kan finnas fall där en tredjelandsaktieägare kräver att viktiga strategiska beslut fattas som villkor för en investering, så att det inflytande som EU-aktieägarna har i företagets beslutsfattande organ enligt ingångna avtal förlorar sin praktiska verkan. Denna fråga måste övervägas i det övergripande sammanhanget, i synnerhet mot bakgrund av de medel och förfaranden som EU-aktieägarna kan använda för att utöva inflytande inom företaget. |
| --- | --- |

85.

Investeringsvillkor som särskilt sammanhänger med företagets affärsplan, tillsättningen av nyckelpersoner eller ingåendet av samarbetsavtal kan helt eller delvis rättsligt eller faktiskt inskränka befogenheterna hos företagets beslutsfattande organ. Villkoren bör beaktas i den samlade bedömningen av effektiv kontroll. Det kan finnas fall där en tredjelandsaktieägare kräver att viktiga strategiska beslut fattas som villkor för en investering, så att det inflytande som EU-aktieägarna har i företagets beslutsfattande organ enligt ingångna avtal förlorar sin praktiska verkan. Denna fråga måste övervägas i det övergripande sammanhanget, i synnerhet mot bakgrund av de medel och förfaranden som EU-aktieägarna kan använda för att utöva inflytande inom företaget.

6.2.3   Finansiella kopplingar mellan företaget och tredjelandsaktieägaren

| 86. | Frågan om tredjelandsaktieägarens finansiella tillskott resulterar i att medlemsstaternas aktieägare förlorar den effektiva kontrollen måste bedömas utifrån vilket finansiellt beroendeförhållande detta tillskott ger upphov till i det konkreta fallet. Ett sådant beroende kan innebära att medlemsstaternas aktieägare de facto helt eller delvis berövas förmågan att påverka företagets verksamhet via dess beslutsfattande organ. Ett typiskt exempel på en sådan situation är när tredjelandsaktieägaren till följd av att företaget är beroende av den finansiering som denna tillhandahåller har möjligheter att erhålla eftergifter på strategiska områden, trots att medlemsstaternas aktieägare lagligt sett skulle kunna förvägra den dessa. |
| --- | --- |

86.

Frågan om tredjelandsaktieägarens finansiella tillskott resulterar i att medlemsstaternas aktieägare förlorar den effektiva kontrollen måste bedömas utifrån vilket finansiellt beroendeförhållande detta tillskott ger upphov till i det konkreta fallet. Ett sådant beroende kan innebära att medlemsstaternas aktieägare de facto helt eller delvis berövas förmågan att påverka företagets verksamhet via dess beslutsfattande organ. Ett typiskt exempel på en sådan situation är när tredjelandsaktieägaren till följd av att företaget är beroende av den finansiering som denna tillhandahåller har möjligheter att erhålla eftergifter på strategiska områden, trots att medlemsstaternas aktieägare lagligt sett skulle kunna förvägra den dessa.

| 87. | För att bedöma graden av finansiellt beroende bör man först fastställa om tredjelandsaktieägaren har bidragit till finansieringen av företaget i proportion till sitt aktieinnehav (14). Om detta är fallet och om det inte finns några särskilda omständigheter kan man anse att tredjelandsaktieägaren inte har skaffat sig större inflytande över företagets verksamhet än vad som följer av de rättigheter det innehar avseende verksamheten genom de förvärvade aktierna och ingångna avtalen. |
| --- | --- |

87.

För att bedöma graden av finansiellt beroende bör man först fastställa om tredjelandsaktieägaren har bidragit till finansieringen av företaget i proportion till sitt aktieinnehav (14). Om detta är fallet och om det inte finns några särskilda omständigheter kan man anse att tredjelandsaktieägaren inte har skaffat sig större inflytande över företagets verksamhet än vad som följer av de rättigheter det innehar avseende verksamheten genom de förvärvade aktierna och ingångna avtalen.

| 88. | Vid denna bedömning bör tredjelandsaktieägarens tillskott jämföras med andra aktieägares och med externa finansieringskällor. Alla finansieringssätt i vidaste mening bör tas med i beräkningen, såsom kapitaltillskott, lån, garantier, obligationer, efterskänkning av fordringar, borgensåtaganden (15) och bidrag. Man bör inte bara beakta tillskott efter det att tredjelandsaktieägaren har förvärvat sin andel, utan också tillskott från befintliga aktieägare och externa källor inför försäljningen av aktier i företaget (den försäljning som resulterade i att tredjelandsaktieägaren inträdde). |
| --- | --- |

88.

Vid denna bedömning bör tredjelandsaktieägarens tillskott jämföras med andra aktieägares och med externa finansieringskällor. Alla finansieringssätt i vidaste mening bör tas med i beräkningen, såsom kapitaltillskott, lån, garantier, obligationer, efterskänkning av fordringar, borgensåtaganden (15) och bidrag. Man bör inte bara beakta tillskott efter det att tredjelandsaktieägaren har förvärvat sin andel, utan också tillskott från befintliga aktieägare och externa källor inför försäljningen av aktier i företaget (den försäljning som resulterade i att tredjelandsaktieägaren inträdde).

| 89. | Om tredjelandsaktieägaren har bidragit mer till finansieringen av företaget än vad som motsvaras av dess aktieinnehav kan detta behöva beaktas i den samlade bedömningen. |
| --- | --- |

89.

Om tredjelandsaktieägaren har bidragit mer till finansieringen av företaget än vad som motsvaras av dess aktieinnehav kan detta behöva beaktas i den samlade bedömningen.

6.2.4   Handelssamarbete

| 90. | Ett handelssamarbete kan bestå av ett operativt samarbete mellan två företag (lufttrafikföretag), såsom användning av gemensamma linjebeteckningar, eller ha formen av ett joint venture eller inköp och försäljning av varor och tjänster mellan tredjelandsaktieägaren och företaget. |
| --- | --- |

90.

Ett handelssamarbete kan bestå av ett operativt samarbete mellan två företag (lufttrafikföretag), såsom användning av gemensamma linjebeteckningar, eller ha formen av ett joint venture eller inköp och försäljning av varor och tjänster mellan tredjelandsaktieägaren och företaget.

| 91. | I den mån företaget är beroende av ett sådant samarbete med tredjelandsaktieägaren kommer det sistnämnda att få ett motsvarande inflytande över det. Där sådana samarbeten förekommer måste man därför bedöma om det resulterande beroendet är sådant att EU-aktieägaren kan tvingas stödja strategiska beslut som fattas av tredjelandspartnern. |
| --- | --- |

91.

I den mån företaget är beroende av ett sådant samarbete med tredjelandsaktieägaren kommer det sistnämnda att få ett motsvarande inflytande över det. Där sådana samarbeten förekommer måste man därför bedöma om det resulterande beroendet är sådant att EU-aktieägaren kan tvingas stödja strategiska beslut som fattas av tredjelandspartnern.

| 92. | Vissa samarbetsavtal innehåller bestämmelser om särskilda beslutsprocesser som de båda företagen ska tillämpa när de fattar beslut som rör samarbetet. Detta gäller i synnerhet joint venture. |
| --- | --- |

92.

Vissa samarbetsavtal innehåller bestämmelser om särskilda beslutsprocesser som de båda företagen ska tillämpa när de fattar beslut som rör samarbetet. Detta gäller i synnerhet joint venture.

| 93. | Om handelssamarbetet är ett villkor för tredjelandsaktieägarens investering bör detta bedömas mot bakgrund av övervägandena ovan. |
| --- | --- |

93.

Om handelssamarbetet är ett villkor för tredjelandsaktieägarens investering bör detta bedömas mot bakgrund av övervägandena ovan.

| 94. | Om uppsägning av eller brott mot avtalet om handelssamarbete kan utlösa tredjelandsaktieägarens sorti bör en sådan aktieägarrättighet också bedömas på det sätt som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

94.

Om uppsägning av eller brott mot avtalet om handelssamarbete kan utlösa tredjelandsaktieägarens sorti bör en sådan aktieägarrättighet också bedömas på det sätt som beskrivs ovan.

7.   ÖVERVAKNING OCH MÖJLIGA ÅTGÄRDER

| 95. | De lagstadgade minimikraven på de behöriga tillståndsmyndigheterna när det gäller övervakningen av företagens efterlevnad fastställs i artikel 8.2 i förordningen. Utöver dessa skyldigheter kan myndigheterna anse det lämpligt att kontrollera ägarförhållandena oftare, till exempel varje månad eller kvartal eller till och med med kortare intervall, beroende på andelen tredjelandsaktieägare. |
| --- | --- |

95.

De lagstadgade minimikraven på de behöriga tillståndsmyndigheterna när det gäller övervakningen av företagens efterlevnad fastställs i artikel 8.2 i förordningen. Utöver dessa skyldigheter kan myndigheterna anse det lämpligt att kontrollera ägarförhållandena oftare, till exempel varje månad eller kvartal eller till och med med kortare intervall, beroende på andelen tredjelandsaktieägare.

| 96. | I det sammanhanget måste särskilt börsnoterade företag och företag som ägs av investeringsinstitut säkerställa att den behöriga tillståndsmyndigheten har tillgång till tillräcklig information för att kunna förvissa sig om att företaget uppfyller kravet i artikel 4 f i förordningen. I detta syfte kan det vara lämpligt att företagen så långt som möjligt följer köp och försäljningar av aktierna. Man kan lägga in bestämmelser i bolagsordningen eller stadgarna enligt vilka ledningen har rätt att kontrollera aktieägarnas nationalitet och kräva att större aktieägare gör nationalitetsdeklarationer. |
| --- | --- |

96.

I det sammanhanget måste särskilt börsnoterade företag och företag som ägs av investeringsinstitut säkerställa att den behöriga tillståndsmyndigheten har tillgång till tillräcklig information för att kunna förvissa sig om att företaget uppfyller kravet i artikel 4 f i förordningen. I detta syfte kan det vara lämpligt att företagen så långt som möjligt följer köp och försäljningar av aktierna. Man kan lägga in bestämmelser i bolagsordningen eller stadgarna enligt vilka ledningen har rätt att kontrollera aktieägarnas nationalitet och kräva att större aktieägare gör nationalitetsdeklarationer.

| 97. | Tredjelandsaktieägare är skyldiga att överlämna all information som den behöriga tillståndsmyndigheten begär i samband med bedömningen av ansökan om en licens i syfte att visa att kraven i artikel 4 f i förordning är uppfyllda (jämför med avsnitt 3 ovan). |
| --- | --- |

97.

Tredjelandsaktieägare är skyldiga att överlämna all information som den behöriga tillståndsmyndigheten begär i samband med bedömningen av ansökan om en licens i syfte att visa att kraven i artikel 4 f i förordning är uppfyllda (jämför med avsnitt 3 ovan).

| 98. | Den behöriga tillståndsmyndigheten ska garantera att alla affärshemligheter som den får kännedom om under bedömningen hålls konfidentiella. |
| --- | --- |

98.

Den behöriga tillståndsmyndigheten ska garantera att alla affärshemligheter som den får kännedom om under bedömningen hålls konfidentiella.

| 99. | I fråga om den ”effektiva kontrollen” ska också följande ytterligare överväganden göras. |
| --- | --- |

99.

I fråga om den ”effektiva kontrollen” ska också följande ytterligare överväganden göras.

| 100. | Den behöriga tillståndsmyndigheten kan i samband med att den bedriver sin verksamhet komma fram till slutsatsen att vissa av dess upptäckter inte medför att medlemsstater eller deras medborgare förlorar den effektiva kontrollen, men att möjliga framtida händelser som sammanhänger med dessa upptäckter kan få denna effekt. I dessa fall kan den behöriga tillståndsmyndigheten inom ramen för sin regelbundna granskning av företagets efterlevnad av kraven i förordningen särskilt behöva övervaka utvecklingen på dessa områden. Målet är att myndigheten så snart som möjligt ska få kännedom om situationer där EU-aktieägare inte längre utövar effektiv kontroll och kraven i förordningen därmed inte längre uppfylls. |
| --- | --- |

100.

Den behöriga tillståndsmyndigheten kan i samband med att den bedriver sin verksamhet komma fram till slutsatsen att vissa av dess upptäckter inte medför att medlemsstater eller deras medborgare förlorar den effektiva kontrollen, men att möjliga framtida händelser som sammanhänger med dessa upptäckter kan få denna effekt. I dessa fall kan den behöriga tillståndsmyndigheten inom ramen för sin regelbundna granskning av företagets efterlevnad av kraven i förordningen särskilt behöva övervaka utvecklingen på dessa områden. Målet är att myndigheten så snart som möjligt ska få kännedom om situationer där EU-aktieägare inte längre utövar effektiv kontroll och kraven i förordningen därmed inte längre uppfylls.

| 101. | Om den behöriga tillståndsmyndigheten har misstankar av detta slag måste de följas upp. Om de inte kan avfärdas på annat sätt måste myndigheten uppmärksamma det berörda företaget på dem. |
| --- | --- |

101.

Om den behöriga tillståndsmyndigheten har misstankar av detta slag måste de följas upp. Om de inte kan avfärdas på annat sätt måste myndigheten uppmärksamma det berörda företaget på dem.

| 102. | Om följden blir att det berörda företaget beslutar att göra vissa förändringar av sina styrelseformer eller på andra relevanta områden kan en anmälan i enlighet med bestämmelserna i koncentrationsförordningen behöva göras. |
| --- | --- |

102.

Om följden blir att det berörda företaget beslutar att göra vissa förändringar av sina styrelseformer eller på andra relevanta områden kan en anmälan i enlighet med bestämmelserna i koncentrationsförordningen behöva göras.

---

(1)  Förordningen är tillämplig på tredjeländer där den har införlivats i avtal med EU. För närvarande är detta fallet med EES-avtalet (när det gäller Norge, Island och Liechtenstein) samt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart (EGT L 114, 30.4.2002, s. 73). Liknande avtal kan förhandlas fram eller vara tillämpliga i framtiden. Vid tolkningen av artikel 4 f i dessa riktlinjer ska Schweiz, Norge, Island och Liechtenstein betraktas som EU-medlemsstater och deras medborgare som medborgare i EU:s medlemsstater.

(2)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

(3)  I dessa riktlinjer använder kommissionen begreppet ”företag” som det definieras i artikel 2.3 i förordningen.

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, COM(2015) 598 final, 7.12.2015.

(5)  Kommissionens beslut 95/404/EG av den 19 juli 1995 med anledning av ett förfarande för tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 2407/92 (Swissair/Sabena) (EGT L 239, 7.10.1995, s. 19).

(6)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.

(7)  Se punkt XI, s. 27 i Swissair/Sabena-beslutet.

(8)  Punkt XI i Swissair/Sabena-beslutet.

(9)  Mål C-135/08, 2.3.2010, Rottmann, styckena 39, 45 och 48.

(10)  Förekomsten av warranter eller optioner som vid någon framtida tidpunkt kan förändra balansen mellan aktieinnehaven är inte relevanta för bedömningen av ägandefrågan i nutid. Det kan emellertid finnas vissa komplicerade strukturer där förekomsten av optioner riskerar att påverka huruvida en aktieklass ska räknas som eget kapital. Dessa måste granskas noga. Optioner kan hur som helst medföra omedelbara problem i fråga om kontrollen, om de ger en minoritetsägare möjlighet att ställa krav på företaget.

(11)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(12)  Denna situation uppstår när endast ”en” person förvärvar kontroll över ett företag i den mening som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.

(13)  Bestämmelserna i kommissionens konsoliderade tillkännagivande om behörighet (EUT C 95, 16.4.2008, s. 1) är relevanta för bedömningen av gemensam kontroll i enlighet med koncentrationsförordningen.

(14)  Exempel: Ett företag har ett totalt aktiekapital på 100 miljoner euro, där EU-aktieägarnas andel är 60 miljoner euro och tredjelandsaktieägarnas 40 miljoner euro. EU-aktieägarna har gett företaget ett långfristigt lån till marknadsmässiga villkor på 6 miljoner euro, vilket motsvarar 10 % av deras andel av det egna kapitalet. För att bibehålla balansen mellan finansiärerna kan tredjelandsaktieägarna således bara tillföra ytterligare finansiering (utöver sin andel av kapitalet/det egna kapitalet) motsvarande högst 10 % (det vill säga 4 miljoner euro).

(15)  Till exempel när en investerare lämnar en garanti till en bank och banken därför är beredd att bevilja ett lån.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 16.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 191/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 191/12

---

RÅDETS BESLUT

av den 12 juni 2017

om utnämning av vice ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet

(2017/C 191/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (1), särskilt artikel 43.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut av den 19 mars 2012 (2) förnyade rådet mandatperioden för Carlos PEREIRA GODINHO som vice ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad växtsortsmyndigheten). |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut av den 19 mars 2012 (2) förnyade rådet mandatperioden för Carlos PEREIRA GODINHO som vice ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad växtsortsmyndigheten).

| (2) | Mandatperioden för Carlos PEREIRA GODINHO löpte ut den 31 mars 2017. |
| --- | --- |

(2)

Mandatperioden för Carlos PEREIRA GODINHO löpte ut den 31 mars 2017.

| (3) | Den 12 april 2017, efter yttrande från förvaltningsrådet vid växtsortsmyndigheten, föreslog kommissionen Francesco MATTINA som enda kandidat till tjänsten som vice ordförande för växtsortsmyndigheten. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 april 2017, efter yttrande från förvaltningsrådet vid växtsortsmyndigheten, föreslog kommissionen Francesco MATTINA som enda kandidat till tjänsten som vice ordförande för växtsortsmyndigheten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Francesco MATTINA utnämns härmed till vice ordförande för Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad växtsortsmyndigheten) för en period på fem år.

2.   Francesco MATTINAs mandatperiod ska börja löpa på tillträdesdagen. Ordföranden och förvaltningsrådet för växtsortsmyndigheten ska komma överens om det datumet.

Artikel 2

Ordföranden i växtsortsmyndighetens förvaltningsråd ska vara bemyndigad att underteckna anställningsavtalet med Francesco MATTINA.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 12 juni 2017.

På rådets vägnar

C. CAMILLERI

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 19 mars 2012 om förnyande av mandatperioden för vice ordföranden för Gemenskapens växtsortsmyndighet (EUT C 82, 21.3.2012, s. 6).

2

---

Europeiska kommissionen

| 16.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 191/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 191/13

---

Eurons växelkurs (1)

15 juni 2017

(2017/C 191/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1166 |
| JPY | japansk yen | 122,95 |
| DKK | dansk krona | 7,4360 |
| GBP | pund sterling | 0,87640 |
| SEK | svensk krona | 9,7278 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0874 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,4718 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,213 |
| HUF | ungersk forint | 307,79 |
| PLN | polsk zloty | 4,2122 |
| RON | rumänsk leu | 4,5893 |
| TRY | turkisk lira | 3,9266 |
| AUD | australisk dollar | 1,4722 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4826 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7118 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5505 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5444 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 263,07 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,3723 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,5985 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4050 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 871,15 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7651 |
| PHP | filippinsk peso | 55,657 |
| RUB | rysk rubel | 64,3175 |
| THB | thailändsk baht | 37,953 |
| BRL | brasiliansk real | 3,6559 |
| MXN | mexikansk peso | 20,1825 |
| INR | indisk rupie | 72,1420 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1166

JPY

japansk yen

122,95

DKK

dansk krona

7,4360

GBP

pund sterling

0,87640

SEK

svensk krona

9,7278

CHF

schweizisk franc

1,0874

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,4718

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,213

HUF

ungersk forint

307,79

PLN

polsk zloty

4,2122

RON

rumänsk leu

4,5893

TRY

turkisk lira

3,9266

AUD

australisk dollar

1,4722

CAD

kanadensisk dollar

1,4826

HKD

Hongkongdollar

8,7118

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5505

SGD

singaporiansk dollar

1,5444

KRW

sydkoreansk won

1 263,07

ZAR

sydafrikansk rand

14,3723

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,5985

HRK

kroatisk kuna

7,4050

IDR

indonesisk rupiah

14 871,15

MYR

malaysisk ringgit

4,7651

PHP

filippinsk peso

55,657

RUB

rysk rubel

64,3175

THB

thailändsk baht

37,953

BRL

brasiliansk real

3,6559

MXN

mexikansk peso

20,1825

INR

indisk rupie

72,1420

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

| 16.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 191/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 191/14

---

Beslut av Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

av den 4 maj 2017

om att registrera Alliansen liberaler och demokrater för Europa som europeiskt politiskt parti

(Endast den engelska texten är giltig)

(2017/C 191/04)

MYNDIGHETEN FÖR EUROPEISKA POLITISKA PARTIER OCH EUROPEISKA POLITISKA STIFTELSER FATTAR DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (1), särskilt artikel 9,

med beaktande ansökan från Alliansen liberaler och demokrater för Europa, och

av följande skäl:

| (1) | Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) mottog den 20 mars 2017 en ansökan från Alliansen liberaler och demokrater för Europa (nedan kallad sökanden) om registrering som europeiskt politiskt parti i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 (nedan kallad förordningen) samt den 25 april 2017 en inlaga som kompletterar denna ansökan. |
| --- | --- |

(1)

Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (nedan kallad myndigheten) mottog den 20 mars 2017 en ansökan från Alliansen liberaler och demokrater för Europa (nedan kallad sökanden) om registrering som europeiskt politiskt parti i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 (nedan kallad förordningen) samt den 25 april 2017 en inlaga som kompletterar denna ansökan.

| (2) | Sökanden har lämnat in handlingar som styrker att sökanden uppfyller villkoren i artikel 3 i förordningen, förklaringen i det formulär som anges i bilagan till förordningen samt sökandens stadgar, som innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Sökanden har lämnat in handlingar som styrker att sökanden uppfyller villkoren i artikel 3 i förordningen, förklaringen i det formulär som anges i bilagan till förordningen samt sökandens stadgar, som innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i förordningen.

| (3) | Ansökan underbyggs vidare av ett meddelande från notarie Gérard Indekeu i enlighet med artikel 15.2 i förordningen i vilket intygas att sökanden har sitt säte i Belgien och att sökandens stadgar är förenliga med tillämpliga bestämmelser i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan underbyggs vidare av ett meddelande från notarie Gérard Indekeu i enlighet med artikel 15.2 i förordningen i vilket intygas att sökanden har sitt säte i Belgien och att sökandens stadgar är förenliga med tillämpliga bestämmelser i nationell lagstiftning.

| (4) | Sökanden har lämnat in ytterligare handlingar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i kommissionens delegerade förordning (EU, Euratom) 2015/2401 (2). |
| --- | --- |

(4)

Sökanden har lämnat in ytterligare handlingar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i kommissionens delegerade förordning (EU, Euratom) 2015/2401 (2).

| (5) | Myndigheten har prövat ansökan och de styrkande handlingarna i enlighet med artikel 9 i förordningen och anser att sökanden uppfyller villkoren för registrering enligt artikel 3 i förordningen och att stadgarna innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Myndigheten har prövat ansökan och de styrkande handlingarna i enlighet med artikel 9 i förordningen och anser att sökanden uppfyller villkoren för registrering enligt artikel 3 i förordningen och att stadgarna innehåller de bestämmelser som krävs enligt artikel 4 i förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Alliansen liberaler och demokrater för Europa registreras härmed som europeiskt politiskt parti.

Det ska få ställning som europeisk juridisk person från och med den dag då detta beslut offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till

| Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| --- |
| Rue d’Idalie 11 (box 2) |
| 1050 Bryssel |
| BELGIEN |

Alliansen liberaler och demokrater för Europa

Rue d’Idalie 11 (box 2)

1050 Bryssel

BELGIEN

Utfärdat i Bryssel den 4 maj 2017.

För Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser

M. ADAM

Direktör

---

(1)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU, Euratom) 2015/2401 av den 2 oktober 2015 om innehåll och funktionssätt för registret över europeiska politiska partier och stiftelser (EUT L 333, 19.12.2015, s. 50).

2

---

BILAGA

Image

Adoptés par le Congrès de l'ALDE Party le 3 décembre 2016

Adoptés par le Congrès de l'ALDE Party le 3 décembre 2016

CHAPITRE I – NOM, SIEGE, OBJET ET DUREE DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE I – NOM, SIEGE, OBJET ET DUREE DE L'ASSOCIATION

Article 1 – Nom et logo

Article 1 – Nom et logo

Un parti politique européen est constitué en vertu du droit européen. Son nom est «Alliance of Liberals and Democrats for Europe Party», en abrégé «ALDE Party», ci-après dénommé l' « Association ». Tant la forme complète qu'abrégée du nom peuvent être utilisées de manière indifférente.

Alliance of Liberals and Democrats for Europe Party

ALDE Party

Tous les actes, factures, annonces, publications, courriers, bons de commande et autres documents émanant de l'Association doivent mentionner sa dénomination complète ou abrégée, précédée ou suivie immédiatement des mots « parti européen », ainsi que l'adresse du siège de l'Association.

L'Association est régie par le Règlement no 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes (le «Règlement»), ainsi que par la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les fondations, les partis politiques européens et les fondations politiques européennes (la «Loi») pour les aspects légaux qui ne sont pas couverts par le Règlement, tel que le prévoit l'article 14 du Règlement.

o

Règlement

Loi

Le logo de l'Association est repris à l'Annexe I aux présents statuts.

Article 2 – Siège

Article 2 – Siège

Le siège de l'Association est situé à B-1050 Bruxelles, rue d'Idalie, 11. Le siège de l'Association peut être transféré en tout autre lieu dans l'Union européenne par décision prise par le Bureau.

Article 3 – Objet et objectifs

Article 3 – Objet et objectifs

L'Association observe les valeurs sur lesquelles l'Union européenne est fondée, telles que reprises à l'article 2 du Traité sur l'Union européenne, à savoir les valeurs de respect de la dignité humaine, de liberté, de démocratie, d'égalité, de l'État de droit, ainsi que de respect des droits de l'homme, y compris des droits des personnes appartenant à des minorités.

L'Association a pour objet non-lucratif d'apporter son soutien au rassemblement des partis politiques et citoyens d'Europe qui, se réclamant des valeurs libérales, démocratiques et réformatrices, veulent contribuer à l'Union européenne.

L'Association réalisera son objet par :

| — | le renforcement du mouvement libéral, démocrate et réformateur dans l'Union européenne et dans toute l'Europe ; |
| --- | --- |

—

le renforcement du mouvement libéral, démocrate et réformateur dans l'Union européenne et dans toute l'Europe ;

| — | la recherche d'une position commune sur toutes les questions importantes concernant l'Union européenne ; |
| --- | --- |

—

la recherche d'une position commune sur toutes les questions importantes concernant l'Union européenne ;

| — | l'information du public et sa participation à la construction d'une démocratie européenne unie ; |
| --- | --- |

—

l'information du public et sa participation à la construction d'une démocratie européenne unie ;

| — | l'appui et la coordination de ses membres dans le contexte des élections du Parlement européen ; |
| --- | --- |

—

l'appui et la coordination de ses membres dans le contexte des élections du Parlement européen ;

| — | le soutien à la constitution d'un groupe parlementaire libéral, démocratique et réformateur dans toutes les assemblées parlementaires internationales ; |
| --- | --- |

—

le soutien à la constitution d'un groupe parlementaire libéral, démocratique et réformateur dans toutes les assemblées parlementaires internationales ;

| — | le développement de relations de travail étroites entre et avec ses membres, leurs groupes parlementaires nationaux, le Groupe parlementaire de l'ALDE Party au Parlement européen, dans d'autres enceintes internationales et l'Internationale Libérale. |
| --- | --- |

—

le développement de relations de travail étroites entre et avec ses membres, leurs groupes parlementaires nationaux, le Groupe parlementaire de l'ALDE Party au Parlement européen, dans d'autres enceintes internationales et l'Internationale Libérale.

L'Association peut, également, valablement constituer une filiale dédiée aux activités de collecte de fonds, de sponsoring ainsi que toute autre activité qui contribue au financement privé ou public de l'Association, pour autant que les bénéfices réalisés par la filiale et attribués à l'Association soient affectés à la réalisation des objectifs non-lucratifs.

L'Association peut accomplir tous les actes et mener toutes les activités, en Europe, visant directement ou indirectement à améliorer ou promouvoir son objet et ses objectifs.

Article 4 – Durée

Article 4 – Durée

L'Association est constituée pour une durée illimitée.

Article 5 – Fondation

Article 5 – Fondation

La fondation politique européenne affiliée à l'Association est le Forum Libéral Européen. Cette entité est formellement affiliée à l'ALDE Party et, par ses activités, qui s'inscrivent dans le respect des objectifs et valeurs fondamentales poursuivis par l'Union européenne, appuie et complète les objectifs du parti politique au niveau européen.

CHAPITRE II – MEMBRES

CHAPITRE II – MEMBRES

Article 6 – Critères d'admission des membres, catégories de membres et droits et obligations des membres

Article 6 – Critères d'admission des membres, catégories de membres et droits et obligations des membres

La qualité de membre de l'Association est ouverte à tous les partis politiques en Europe et aux citoyens qui acceptent les statuts, le règlement d'ordre intérieur de l'Association, les programmes politiques de l'Association et la Déclaration de Stuttgart.

L'Association doit être composée d'au moins deux membres effectifs. L'Association est composée de membres effectifs, associés et individuels, personnes physiques ou morales légalement constituées selon les lois et usages de leur pays d'origine.

La qualité de membre effectif est attribuée de plein droit à l'a.s.b.l. de droit belge European Liberal Youth, en abrégé LYMEC.

Si un candidat membre ne dispose pas de la personnalité juridique selon les lois et usages de son pays d'origine, il doit désigner, dans sa demande écrite d'admission, une personne physique qui agira au nom et pour compte de tous les membres dudit candidat membre, en qualité de mandataire commun.

Les membres effectifs doivent payer une cotisation, à l'exception de l'a.s.b.l. LYMEC. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, de faire valoir leur opinion et de voter.

Les membres associés doivent payer une cotisation. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, de faire valoir leur opinion mais ils n'ont pas le droit de vote. Tout membre associé peut à tout moment demander à devenir membre effectif.

Les membres individuels doivent payer une cotisation. Ils ont le droit de prendre part aux réunions du Conseil et du Congrès, selon les modalités prévues dans le règlement d'ordre intérieur. Ils peuvent faire valoir leur opinion et voter.

Article 7 – Registre des membres et liste des membres

Article 7 – Registre des membres et liste des membres

Un registre contenant une liste à jour de tous les membres effectifs et associés de l'Association et une liste des membres individuels sont conservés au siège de l'Association.

Les membres effectifs, associés et individuels ont le droit d'avoir accès au registre et à la liste des membres individuels au siège de l'Association.

La liste des partis membres effectifs et associés de l'Association est reprise à l'Annexe II aux présents statuts.

Article 8 – Admission des membres

Article 8 – Admission des membres

Toute candidature comme membre effectif ou associé est adressée au Bureau, accompagnée de tous les documents nécessaires démontrant que le candidat remplit les conditions d'éligibilité. Le Bureau soumet la candidature et son rapport préliminaire et avis au Conseil, qui vérifie si la candidature remplit ou non les conditions d'éligibilité. Le Conseil se prononce à la majorité de deux-tiers des voix émises. La décision du Conseil d'admettre un candidat ou non est définitive et le Conseil n'est pas tenu de motiver sa décision.

Toute candidature comme membre individuel est adressée au secrétaire-général. La candidature est soumise au Bureau. Le Bureau se prononce à la majorité simple des voix émises. La décision du Bureau d'admettre ou non un candidat est définitive et le Bureau n'est pas obligé de motiver sa décision.

Article 9 – Démission et exclusion de membres

Article 9 – Démission et exclusion de membres

Tout membre effectif ou associé peut démissionner de l'Association à tout moment en donnant un préavis de trois mois par lettre recommandée adressée au secrétaire-général. La démission entre en vigueur à la fin de l'exercice social.

Un membre individuel peut démissionner à tout moment par notification écrite adressée au secrétaire-général. La démission prend effet immédiatement.

Un membre démissionnaire reste tenu de ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social au cours duquel sa démission a pris effet.

Si un membre effectif manque à ses obligations financières après un avertissement adressé par le secrétaire-général de payer ses dettes dans un délai de trois mois, le droit de vote du membre effectif est suspendu à compter de l'expiration de ce délai de trois mois.

Si un membre individuel manque à ses obligations financières, son droit de vote sera suspendu.

Si un membre effectif associé ou individuel manque à ses obligations financières pendant deux exercices sociaux consécutifs, il est réputé démissionnaire à compter du premier jour de l'exercice social suivant.

Tout membre peut être exclu pour chacune des raisons suivantes :

| (i) | ne pas respecter les statuts ou le règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

(i)

ne pas respecter les statuts ou le règlement d'ordre intérieur ;

| (ii) | ne pas respecter les décisions de tout organe de l'Association ; |
| --- | --- |

(ii)

ne pas respecter les décisions de tout organe de l'Association ;

| (iii) | ne plus satisfaire aux conditions d'éligibilité comme membre ; |
| --- | --- |

(iii)

ne plus satisfaire aux conditions d'éligibilité comme membre ;

| (iv) | si un de ses actes est contraire aux intérêts et aux valeurs de l'Association en général. |
| --- | --- |

(iv)

si un de ses actes est contraire aux intérêts et aux valeurs de l'Association en général.

L'exclusion de membres effectifs ou associés est décidée par le Conseil avec une majorité de deux-tiers des voix émises. Le membre effectif ou associé est informé par lettre recommandée, télécopie, courrier électronique ou tout autre écrit de la proposition d'exclusion. La lettre décrit les motifs sur lesquels l'exclusion proposée est basée. Le membre effectif ou associé a le droit d'adresser ses remarques par écrit au secrétaire-général, dans un délai des 15 jours calendrier à compter de la réception de la lettre. A sa demande préalable exprimée par écrit, le membre effectif ou associé peut être entendu.

La décision d'exclusion décrit les motifs sur lesquels l'exclusion est basée, mais pour le surplus, la décision ne doit pas être motivée. Le secrétaire-général adresse une copie de la décision au membre exclu par lettre recommandée, télécopie, courrier électronique ou tout autre écrit dans un délai de 15 jours calendrier. L'exclusion prend effet immédiatement mais le membre exclu reste tenu de ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social.

L'expulsion d'un membre individuel est décidée par le Bureau en conformité avec le règlement d'ordre intérieur. La décision ne doit pas être motivée. Le secrétaire-général adresse une copie de la décision au membre individuel exclu par écrit dans un délai de 15 jours calendrier. L'exclusion entre en vigueur immédiatement mais le membre exclu reste tenu à ses obligations financières vis-à-vis de l'Association jusqu'à la fin de l'exercice social.

Un membre démissionnaire ou exclu n'a aucun droit à faire valoir sur l'avoir social de l'Association.

CHAPITRE III – ORGANES DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE III – ORGANES DE L'ASSOCIATION

Article 10 – Les organes de l'Association

Article 10 – Les organes de l'Association

| (i) | Le Congrès ; |
| --- | --- |

(i)

Le Congrès ;

| (ii) | Le Conseil ; |
| --- | --- |

(ii)

Le Conseil ;

| (iii) | Le Bureau. |
| --- | --- |

(iii)

Le Bureau.

CHAPITRE IV – CONGRES

CHAPITRE IV – CONGRES

Article 11 – Composition et pouvoirs

Article 11 – Composition et pouvoirs

Le Congrès est composé de tous les membres effectifs, associés et individuels et des membres du Bureau.

En conformité avec le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent se voir accorder le droit de prendre part aux réunions du Congrès. Ils ont le droit de faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Les décisions prises par le Congrès sont contraignantes pour tous les membres, en ce compris les membres absents, dissidents ou ceux qui s'abstiennent de voter.

Les pouvoirs suivants sont réservés au Congrès :

| a) | L'élection, la révocation et la décharge des membres du Bureau ; |
| --- | --- |

a)

L'élection, la révocation et la décharge des membres du Bureau ;

| b) | Les modifications aux statuts ; |
| --- | --- |

b)

Les modifications aux statuts ;

| c) | La dissolution et la liquidation de l'Association ; |
| --- | --- |

c)

La dissolution et la liquidation de l'Association ;

| d) | L'approbation d'un programme politique commun pour les élections européennes ; |
| --- | --- |

d)

L'approbation d'un programme politique commun pour les élections européennes ;

| e) | L'élection du ou des candidat(s) de tête commun(s) aux élections européennes. |
| --- | --- |

e)

L'élection du ou des candidat(s) de tête commun(s) aux élections européennes.

Article 12 – Convocations et réunions

Article 12 – Convocations et réunions

Le Congrès est convoqué par le Conseil. Le Congrès se réunit au moins une fois par an dans chaque année calendrier et pas plus de dix-huit mois ne peuvent s'écouler entre deux réunions du Congrès.

Des réunions extraordinaires du Congrès peuvent être convoquées par le Bureau ou le Conseil ou au moins un tiers des membres effectifs.

La convocation est adressée par courrier, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit. Pour le surplus, les règles relatives à l'ordre du jour, à l'horaire et la manière dont les réunions du Congrès sont tenues sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 13 – Représentation

Article 13 – Représentation

Les membres effectifs, associés et individuels sont représentés au Congrès par des délégués, nommés en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Chaque membre effectif a autant de voix que de délégués. Les membres individuels auront autant de voix que de délégués, tel que stipulé dans le règlement d'ordre intérieur. Un délégué peut émettre deux voix au plus.

Article 14 – Délibérations, quorums et votes

Article 14 – Délibérations, quorums et votes

Une liste des présences des membres effectifs, associés et individuels est signée avant la réunion par les délégués, en dessous du nom du membre qu'ils représentent.

Le Congrès peut valablement délibérer si au moins un tiers des membres effectifs sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Congrès est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Congrès peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Les décisions du Congrès, en ce compris les élections et les révocations des membres du Bureau sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, la décision est rejetée.

Article 15 – Procès-verbaux

Article 15 – Procès-verbaux

Les décisions du Congrès sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Congrès et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres effectifs et associés.

Les procès-verbaux du Congrès peuvent également être publiés en tout ou en partie.

CHAPITRE V – CONSEIL

CHAPITRE V – CONSEIL

Article 16 – Composition et pouvoirs

Article 16 – Composition et pouvoirs

Le Conseil est composé de tous les membres effectifs, associés et individuels et des membres du Bureau.

En conformité avec le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent se voir accorder le droit de prendre part aux réunions du Conseil. Ils ont le droit de faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Les décisions prises par le Conseil sont contraignantes pour tous les membres, en ce compris les membres absents, dissidents ou ceux qui s'abstiennent de voter.

Les pouvoirs suivants sont réservés au Conseil :

| a) | L'approbation des comptes annuels, du rapport annuel, du budget, des cotisations et de tout autre forme de financement proposés par le Bureau ; |
| --- | --- |

a)

L'approbation des comptes annuels, du rapport annuel, du budget, des cotisations et de tout autre forme de financement proposés par le Bureau ;

| b) | L'admission, la suspension et l'exclusion des membres effectifs ou associés ; |
| --- | --- |

b)

L'admission, la suspension et l'exclusion des membres effectifs ou associés ;

| c) | L'approbation et les modifications au règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

c)

L'approbation et les modifications au règlement d'ordre intérieur ;

| d) | La préparation du programme politique commun pour les élections européennes à approuver par le Congrès ; |
| --- | --- |

d)

La préparation du programme politique commun pour les élections européennes à approuver par le Congrès ;

| e) | L'interprétation des statuts et du règlement d'ordre intérieur ; |
| --- | --- |

e)

L'interprétation des statuts et du règlement d'ordre intérieur ;

| f) | Sur proposition du Bureau, la nomination et la révocation du secrétaire-général ; |
| --- | --- |

f)

Sur proposition du Bureau, la nomination et la révocation du secrétaire-général ;

| g) | La nomination, la révocation et la détermination des émoluments du ou des commissaire(s)-réviseur(s) ; |
| --- | --- |

g)

La nomination, la révocation et la détermination des émoluments du ou des commissaire(s)-réviseur(s) ;

| h) | La modification de l'Annexe I aux présents statuts relative au logo de l'Association ainsi que la modification de l'Annexe II aux présents statuts relative à la liste des membres effectifs (les partis membres) de l'Association. |
| --- | --- |

h)

La modification de l'Annexe I aux présents statuts relative au logo de l'Association ainsi que la modification de l'Annexe II aux présents statuts relative à la liste des membres effectifs (les partis membres) de l'Association.

Article 17 - Convocation et réunions

Article 17 - Convocation et réunions

Le Conseil est convoqué par le Bureau chaque fois que nécessaire pour l'intérêt de l'Association ou sur requête écrite d'un quart des membres effectifs.

Au moins deux réunions du Conseil doivent être tenues chaque année.

La convocation est adressée par courrier, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit. Pour le surplus, les règles relatives à l'ordre du jour, à l'horaire et à la manière dont les réunions du Conseil sont tenues sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 18 - Représentation

Article 18 - Représentation

Les membres effectifs, associés et individuels sont représentés au Conseil par des délégués, nommés en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Chaque membre effectif a autant de voix que de délégués. Les membres individuels auront autant de voix que de délégués, tel que stipulé dans le règlement d'ordre intérieur.

Article 19 - Délibérations, quorums et votes

Article 19 - Délibérations, quorums et votes

Une liste des présences des membres effectifs, associés et individuels est signée avant la réunion par les délégués, en dessous du nom du membre qu'ils représentent.

Sauf disposition contraire des statuts, le Conseil peut valablement délibérer si au moins un tiers des membres effectifs sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Conseil est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Conseil peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Sauf disposition contraire des statuts, les décisions du Conseil sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, la décision est rejetée.

Les décisions du Conseil peuvent être également prises par lettre circulaire, en conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur. Les décisions prises par lettre circulaire sont considérées comme ayant été prises au siège de l'Association et sont réputées entrer en vigueur à la date mentionnée sur la lettre circulaire.

Article 20 – Procès-verbaux

Article 20 – Procès-verbaux

Les décisions du Conseil sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Conseil et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres effectifs et associés.

CHAPITRE VI – BUREAU

CHAPITRE VI – BUREAU

Article 21 – Composition, pouvoirs et élections

Article 21 – Composition, pouvoirs et élections

Le Bureau est composé de onze membres, élus par le Congrès, parmi lesquels un Président, neuf Vice-Présidents et un Trésorier. Les membres du Bureau ne peuvent exercer plus de trois mandats consécutifs de chacun deux années à une même fonction et pas plus de huit années au total.

Les membres du Bureau sont au service de l'ALDE Party dans son ensemble et ne sont pas des représentants de leurs partis membres nationaux. En cela, ils se voient confier des droits de vote, tel que spécifié plus en détails dans le règlement d'ordre intérieur.

En conformité avec les règles décrites dans le règlement d'ordre intérieur, des tiers peuvent être invités à prendre part à une réunion du Bureau, comme observateurs. Les observateurs peuvent faire valoir leur opinion mais n'ont pas le droit de vote.

Sauf si décidé autrement par le Congrès, le mandat prend effet immédiatement et prend fin à l'issue de la deuxième réunion du Congrès qui se tient après celle qui a procédé à l'élection.

La fonction de membre du Bureau n'est pas rémunérée. Les dépenses raisonnables appuyées par des pièces justificatives appropriées sont remboursées.

Le Bureau est investi du pouvoir d'accomplir tous les actes nécessaires ou utiles pour réaliser l'objet et les objectifs de l'Association, à l'exception des pouvoirs que la loi ou les statuts réservent au Conseil ou au Congrès.

Le Bureau peut déléguer, sous sa responsabilité, une partie de ses pouvoirs pour des objets spéciaux et déterminés à un mandataire.

Le Bureau peut créer des groupes consultatifs et de travail, pour tout objet qu'il considère approprié. La composition, les termes de leur objet et les règles de procédure de ces groupes consultatifs et de travail sont décrites dans le règlement d'ordre intérieur.

Le Congrès peut attribuer le titre de Président Honoraire de l'Association.

Le scrutin est secret. En plus de leur propre vote, les délégués votants peuvent se voir attribuer un maximum d'une procuration par élection, ce qui signifie que deux voix au maximum par délégué peuvent être émises. Les abstentions, les votes blancs et irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix.

| a) | Election du Président et du Trésorier
  Le Président et le Trésorier sont élus séparément, par une majorité de plus de 50 % des voix émises. S'il y a plus de deux candidats, et que personne n'atteint plus de 50 % des voix émises, un second tour a lieu entre les deux candidats ayant obtenu le plus grand nombre de voix. |
| --- | --- |

a)

Election du Président et du Trésorier

Le Président et le Trésorier sont élus séparément, par une majorité de plus de 50 % des voix émises. S'il y a plus de deux candidats, et que personne n'atteint plus de 50 % des voix émises, un second tour a lieu entre les deux candidats ayant obtenu le plus grand nombre de voix.

| b) | Election des Vice-Présidents
  Les Vice-Présidents sont élus au moyen d'un scrutin à bulletin unique. Les délégués peuvent choisir autant de candidats qu'ils le veulent, jusqu'au nombre maximal de postes à pourvoir.
  Les candidats avec le plus de voix sont élus dans l'ordre du nombre de voix. Seuls les candidats atteignant le quorum défini ci-après sont élus : 1 divisé par le nombre de postes à pourvoir, c'est-à-dire que pour deux postes le quorum est de 1/2 = 50 % des bulletins émis (et non du total de voix), pour 3 postes à pourvoir 1/3 = 33,33 % des bulletins émis, pour 4 postes à pourvoir 1/4 = 25 % des bulletins émis, etc.
  Lorsqu'il n'y a qu'un poste vacant à un tour d'une élection, le principe de la majorité simple est appliqué, comme c'est le cas pour les postes de Président et Trésorier.
  Les candidats n'arrivant pas à obtenir le quorum au premier tour peuvent être candidats au second tour pour lequel il n'y a pas de quorum. Ceux obtenant le plus grand nombre de voix sont élus jusqu'à ce que tous les mandats vacants aient été attribués.
  Si deux candidats ou plus obtiennent le même nombre de voix pour le dernier mandat vacant, un ultime tour est organisé entre ces candidats en vue de déterminer à qui le mandat sera attribué.
  Dans l'hypothèse où un Vice-Président en exercice ou un Trésorier en exercice est candidat au poste de Président, un mandat supplémentaire deviendrait vacant si cette personne est élue Président.
  Les candidats à l'élection du Bureau doivent être désignés par un parti membre effectif de l'Association en ordre de paiement de sa cotisation annuelle. Le dirigeant du parti du candidat doit envoyer une lettre de désignation signée adressée au Président de l'ALDE Party. |
| --- | --- |

b)

Election des Vice-Présidents

Les Vice-Présidents sont élus au moyen d'un scrutin à bulletin unique. Les délégués peuvent choisir autant de candidats qu'ils le veulent, jusqu'au nombre maximal de postes à pourvoir.

Les candidats avec le plus de voix sont élus dans l'ordre du nombre de voix. Seuls les candidats atteignant le quorum défini ci-après sont élus : 1 divisé par le nombre de postes à pourvoir, c'est-à-dire que pour deux postes le quorum est de 1/2 = 50 % des bulletins émis (et non du total de voix), pour 3 postes à pourvoir 1/3 = 33,33 % des bulletins émis, pour 4 postes à pourvoir 1/4 = 25 % des bulletins émis, etc.

Lorsqu'il n'y a qu'un poste vacant à un tour d'une élection, le principe de la majorité simple est appliqué, comme c'est le cas pour les postes de Président et Trésorier.

Les candidats n'arrivant pas à obtenir le quorum au premier tour peuvent être candidats au second tour pour lequel il n'y a pas de quorum. Ceux obtenant le plus grand nombre de voix sont élus jusqu'à ce que tous les mandats vacants aient été attribués.

Si deux candidats ou plus obtiennent le même nombre de voix pour le dernier mandat vacant, un ultime tour est organisé entre ces candidats en vue de déterminer à qui le mandat sera attribué.

Dans l'hypothèse où un Vice-Président en exercice ou un Trésorier en exercice est candidat au poste de Président, un mandat supplémentaire deviendrait vacant si cette personne est élue Président.

Les candidats à l'élection du Bureau doivent être désignés par un parti membre effectif de l'Association en ordre de paiement de sa cotisation annuelle. Le dirigeant du parti du candidat doit envoyer une lettre de désignation signée adressée au Président de l'ALDE Party.

Article 22 - Vacance

Article 22 - Vacance

En cas de vacance, un nouveau membre du Bureau peut être nommé par le Bureau, en conformité avec les règles décrites à l'article 21.

Le mandat du membre du Bureau remplaçant prend fin en même temps que le terme du mandat de membre du Bureau qu'il remplace. La nomination est ratifiée à la prochaine réunion du Congrès.

Article 23 – Convocation et réunions

Article 23 – Convocation et réunions

Le Bureau se réunit au moins trois fois par an.

Les réunions du Bureau sont convoquées par le Président ou par trois membres du Bureau.

Les réunions du Bureau sont présidées par le Président ou en son absence, par un autre membre du Bureau désigné à cet effet par ses collègues.

La convocation doit contenir le lieu, la date, l'heure, l'ordre du jour et le cas échéant, les documents de travail. Elle doit être adressée à tous les membres du Bureau par lettre, télécopie, courrier électronique ou tout autre moyen écrit, au moins huit jours calendrier avant la date de la réunion.

Article 24 – Délibérations, quorums et votes

Article 24 – Délibérations, quorums et votes

Le Bureau peut valablement délibérer si au moins la moitié des membres du Bureau sont présents. Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Bureau est convoquée au plus tôt huit jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Bureau peut valablement prendre des décisions, quel que soit le nombre des membres du Bureau présents.

Le Bureau peut seulement délibérer sur les points repris dans l'ordre du jour, à moins que tous les membres du Bureau soient présents et décident de manière unanime de discuter d'autres points.

Chaque membre du Bureau dispose d'une voix. Un membre du Bureau ne peut pas accorder de procuration à un autre membre du Bureau.

Les décisions du Bureau sont prises à la majorité simple des voix émises. Les abstentions ne sont pas prises en compte et en cas de vote écrit, les votes blancs ou irréguliers ne sont pas pris en compte dans le décompte des voix. En cas d'égalité des voix, le président de la réunion dispose d'une voix prépondérante.

Les décisions peuvent également être prises par lettre circulaire, conférence téléphonique ou vidéoconférence. Les décisions prises par conférence téléphonique ou par vidéoconférence sont considérées comme ayant été prises au siège de l'Association et sont réputées entrer en vigueur à la date de la réunion.

Article 25 – Procès-verbaux

Article 25 – Procès-verbaux

Les décisions du Bureau sont consignées dans des procès-verbaux. Les procès-verbaux sont approuvés à l'occasion de la réunion suivante du Bureau et sont signés par la personne qui préside cette réunion.

Les procès-verbaux sont conservés dans un registre à la disposition des membres du Bureau au siège de l'Association. Une copie du procès-verbal est également adressée à tous les membres du Bureau.

CHAPITRE VII – GESTION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE VII – GESTION DE L'ASSOCIATION

Article 26 – Secrétaire-général

Article 26 – Secrétaire-général

Le Conseil délègue la gestion journalière de l'Association au secrétaire-général, sur proposition du Bureau. Le Bureau définit l'étendue et les limitations financières des pouvoirs de gestion journalière du secrétaire-général.

Le terme du mandat du secrétaire-général est de deux ans au plus, renouvelable.

Le secrétaire-général est rémunéré, en conformité avec la décision du Bureau. Les dépenses raisonnables appuyées par des pièces justificatives appropriées sont également remboursées.

Le secrétaire-général peut déléguer une partie de ses pouvoirs pour des objets spéciaux et déterminés à un tiers, sous sa responsabilité.

CHAPITRE VIII – REPRESENTATION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE VIII – REPRESENTATION DE L'ASSOCIATION

Article 27

Article 27

L'Association est valablement représentée dans tous ses actes, en ce compris en justice, soit par le Président, soit par deux membres du Bureau agissant conjointement, qui n'ont pas à justifier d'une décision préalable du Bureau vis-à-vis des tiers.

Le secrétaire-général peut valablement représenter l'Association individuellement dans tous les actes de gestion journalière en ce compris en justice, et n'a pas à justifier d'une décision préalable du Bureau vis-à-vis des tiers.

L'Association est également valablement représentée par un mandataire, dans les limites de son mandat.

CHAPITRE IX – AUDIT

CHAPITRE IX – AUDIT

Article 28

Article 28

Le contrôle de la situation financière, des comptes annuels et la vérification que les opérations décrites dans les comptes annuels sont conformes au Règlement, aux statuts et au règlement financier du Parlement européen, est confié à un ou plusieurs commissaires, nommés par le Conseil parmi les membres de l'Institut des Réviseurs d'Entreprises.

CHAPITRE X – REGLEMENT D'ORDRE INTERIEUR

CHAPITRE X – REGLEMENT D'ORDRE INTERIEUR

Article 29

Article 29

Le Conseil adopte et modifie le règlement d'ordre intérieur de l'Association. Le règlement d'ordre intérieur règle le fonctionnement de l'Association et de ses organes en général, sans être contraire aux statuts.

CHAPITRE XI – EXERCICE SOCIAL, BUDGET ET COMPTES ANNUELS

CHAPITRE XI – EXERCICE SOCIAL, BUDGET ET COMPTES ANNUELS

Article 30

Article 30

L'exercice social coïncide avec l'année calendrier.

Article 31

Article 31

Le Bureau prépare les comptes annuels à la fin de chaque exercice social. Le Trésorier, au nom du Bureau, émet le rapport annuel justifiant de la gestion de l'Association. Ce rapport annuel contient des commentaires sur les comptes annuels afin de présenter l'évolution de l'Association et des activités de l'Association.

L'Association, en ce qui concerne la comptabilité, les comptes, les donations, la vie privée et la protection des données à caractère personnel, respecte le règlement (CE) no 45/2001 ainsi que la directive 95/46/CE concernant la protection des personnes physiques à l'égard du traitement des données à caractère personnel.

o

Le rapport annuel et le rapport du commissaire sont présentés au Conseil pour approbation, en même temps que le projet de comptes annuels.

CHAPITRE XII – FINANCEMENT

CHAPITRE XII – FINANCEMENT

Article 32

Article 32

L'Association assure son financement par :

| (i) | le paiement des cotisations, comme décrit à l'article 5 ; |
| --- | --- |

(i)

le paiement des cotisations, comme décrit à l'article 5 ;

| (ii) | les ressources accordées par toute autorité, en particulier les autorités européennes ; |
| --- | --- |

(ii)

les ressources accordées par toute autorité, en particulier les autorités européennes ;

| (iii) | la rémunération de tout service rendu par l'Association à ses membres ou à des tiers ; |
| --- | --- |

(iii)

la rémunération de tout service rendu par l'Association à ses membres ou à des tiers ;

| (iv) | le paiement de royalties pour l'usage des droits de propriété intellectuelle détenus par l'Association ; |
| --- | --- |

(iv)

le paiement de royalties pour l'usage des droits de propriété intellectuelle détenus par l'Association ;

| (v) | les donations ; |
| --- | --- |

(v)

les donations ;

| (vi) | toute autre forme de ressource financière autorisée. |
| --- | --- |

(vi)

toute autre forme de ressource financière autorisée.

En tout état de cause, le financement de l'Association doit respecter strictement les conditions et obligations relatives au financement des partis politiques édictées par le Règlement.

La cotisation doit être payée avant le 1er avril de chaque année.

er

CHAPITRE XIII – RESPONSABILITE LIMITEE

CHAPITRE XIII – RESPONSABILITE LIMITEE

Article 33

Article 33

Les membres de l'Association, les membres du Bureau et les personnes chargées de la gestion journalière de l'Association ne sont pas personnellement tenus des obligations de l'Association.

La responsabilité des membres du Bureau ou des personnes chargées de la gestion journalière de l'Association est limitée à l'exécution conforme de leur mandat.

CHAPITRE XIV – MODIFICATIONS AUX STATUTS, DISSOLUTION ET LIQUIDATION DE L'ASSOCIATION

CHAPITRE XIV – MODIFICATIONS AUX STATUTS, DISSOLUTION ET LIQUIDATION DE L'ASSOCIATION

Article 34 – Modifications aux statuts

Article 34 – Modifications aux statuts

Toute proposition de modifier les statuts n'est valable que si elle est proposée par le Bureau ou un tiers des membres effectifs.

Les modifications proposées aux statuts doivent être jointes à la convocation de la réunion du Congrès.

Un quorum de présence d'au moins deux-tiers des membres effectifs est requis pour les décisions relatives aux modifications des statuts.

Si ce quorum n'est pas atteint, une nouvelle réunion du Congrès est convoquée au plus tôt 15 jours calendrier après la première réunion. La seconde réunion du Congrès peut valablement prendre des décisions quel que soit le nombre de membres effectifs présents.

Les décisions relatives aux modifications des statuts sont prises à la majorité de deux-tiers des voix émises.

Toute décision de modification des statuts devra être soumise à l'Autorité et publiée au Journal officiel.

Article 35 – Dissolution et liquidation de l'Association

Article 35 – Dissolution et liquidation de l'Association

L'Association peut être dissoute de manière volontaire par une décision du Congrès à la majorité des quatre cinquièmes des voix émises.

Si l'Association est dissoute, le Congrès décide à la majorité simple des voix émises de (i) la nomination, des pouvoirs et de la rémunération des liquidateurs, (ii) des méthodes et procédures de liquidation de l'Association et (iii) de l'affectation à donner à l'actif net de l'Association.

L'actif net de l'Association devra être affecté à une fin désintéressée.

CHAPITRE XV – DISPOSITIONS FINALES

CHAPITRE XV – DISPOSITIONS FINALES

Article 36

Article 36

Les statuts sont rédigés en français et en anglais. La version française est la version officielle des statuts et prévaut.

Article 37

Article 37

Tout ce qui n'est pas réglé par les statuts et le Règlement est soumis aux lois de l'Etat membre dans lequel l'Association est établie.

Annexe I : logo.

Annexe II : liste des partis membres.

Annexe I

Logo

Annexe II

Liste des partis membres

ALLIANCE OF LIBERALS AND DEMOCRATS FOR EUROPE PARTY (ALDE) membership overview as of May 2017:

EU

FULL MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NEOS | New Austria | NEOS | Austria | May 2014 (in succession to LIF member since 1993) | www.neos.eu | | Yes |
| 2 | Mouvement Réformateur | Reform Movement | MR | Belgium | March 1976 (founding member as Parti des Réformes et de la Liberté) | www.mr.be | Yes | Yes |
| 3 | Vlaamse Liberalen en Democraten | Flemish Liberal Democrats | Open VLD | Belgium | March 1976 (founding member as Partij voor Vrijheid en Vooruitgang) | www.openvld.be | Yes | Yes |
| 4 | Dvizhenie za prava i svobodi | Movement for Rights and Freedoms | MRF | Bulgaria | December 2001 | www.dps.bg | | Yes |
| 5 | Enomeni Dimokrates | United Democrats | EDI | Cyprus | December 1996 | www.edi.org.cy | | |
| 6 | Akce nespokojených občanů | Action of Dissatisfied Citizens | ANO | Czech Republic | November 2014 | www.anobudelip.cz | Yes | Yes |
| 7 | Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati | Croatian People's Party - Liberal Democrats | HNS | Croatia | December 2001 | www.hns.hr | | Yes |
| 8 | Istarski demokratski sabor | Istrian Democratic Assembly | IDS | Croatia, Istria | May 2006 | www.ids-ddi.hr | | Yes |
| 9 | Venstre Danmarks Liberale Parti | Left, Liberal Party of Denmark | Venstre | Denmark | March 1976 (founding member) | www.venstre.dk | Yes | Yes |
| 10 | Det Radikale Venstre | Danish Social Liberal Party | Radikale Venstre | Denmark | February 1992 | www.radikale.dk | | Yes |
| 11 | Eesti Keskerakond | Estonian Centre Party | CPE | Estonia | July 2003 | www.keskerakond.ee | Yes | Yes |
| 12 | Eesti Reformierakond | Estonian Reform Party | ERP | Estonia | December 1995 | www.reform.ee | | Yes |
| 13 | Suomen Keskusta | Center Party | Keskusta | Finland | March 1992 | www.keskusta.fi | Yes | Yes |
| 14 | Svenska Folkpartiet | Swedish People's Party | SFP | Finland | July 1992 | www.sfp.fi | | Yes |
| 15 | Union des Démocrates et Indépendants | Union of Democrats and Independants | UDI | France | December 2016 | www.parti-udi.fr | | Yes |
| 16 | Freie Demokratische Partei | Free Democratic Party | FDP | Germany | March 1976 (founding member) | www.fdp.de | | |
| 17 | Liberálisok | Liberal Party | Liberálisok | Hungary | April 2013 | www.liberalisok.hu | | Yes |
| 18 | Fianna Fail | Soldiers of Destiny | Fianna Fail | Ireland | April 2009 | www.fiannafail.ie | | Yes |
| 19 | Latvijas Attīstībai | Latvia's Development Party | LA | Latvia | September 2000 | www.attistibai.lv | | |
| 20 | Liberalų Sąjūdis | Liberal Movement | Liberal Movement | Lithuania | October 2006 | www.liberalusajudis.lt | | Yes |
| 21 | Lietuvos Laisvės Sajunga | Lithuanian Liberty Union | LiCS | Lithuania | December 1997 | www.lics.lt | | |
| 22 | Darbo Partija | Labor Party | DP | Lithuania | May 2012 | www.darbopartija.lt | | Yes |
| 23 | Parti Démocratique | Democratic Party | PD | Luxembourg | March 1976 (founding member) | www.dp.lu | Yes | Yes |
| 24 | Democraten 66 | Democrats 66 | D66 | Netherlands | December 1994 | www.d66.nl | | Yes |
| 25 | Volkspartij voor Vrijheid en Democratie | People's Party for Freedom and Democracy | VVD | Netherlands | March 1976 (founding member) | www.vvd.nl | Yes | Yes |
| 26 | Nowoczesna | Modern | NC | Poland | June 2016 | www.nowoczesna.org | | Yes |
| 27 | Partidul Alianta Liberalilor si Democratilor | Alliance of Liberals and Democrats | ALDE | Romania | June 2015 | www.alde.ro | Yes | Yes |
| 28 | Ciudadanos - Partido de la Ciudadanía | Citizens | C's | Spain | June 2016 | www.ciudadanos-cs.org | | Yes |
| 29 | Partit Demòcrata Europeu Català | Catalan European Democratic Party (as legal successor to CDC since Dec 2016) | PDeCAT | Spain, Catalonia | May 2005 | www.partitdemocrata.cat | Yes, Catalonia | Yes |
| 30 | Stranka modernega centra | Modern Centre Party | SMC | Slovenia | November 2014 | www.mirocerar.si | Yes | Yes |
| 31 | Centerpartiet | Centre Party | CP | Sweden | April 2000 | www.centerpartiet.se | | Yes |
| 32 | Liberalerna | Liberals | L | Sweden | July 1991 | www.folkpartiet.se | | Yes |
| 33 | Liberal Democrats | Liberal Democrats | LibDems | UK | November 1988 (founding member as ‘Liberal Party Organisation’) | www.libdems.org.uk | | Yes |
| TOTAL FULL MEMBERS: | 33 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

NEOS

New Austria

NEOS

Austria

May 2014 (in succession to LIF member since 1993)

www.neos.eu

Yes

2

Mouvement Réformateur

Reform Movement

MR

Belgium

March 1976 (founding member as Parti des Réformes et de la Liberté)

www.mr.be

Yes

Yes

3

Vlaamse Liberalen en Democraten

Flemish Liberal Democrats

Open VLD

Belgium

March 1976 (founding member as Partij voor Vrijheid en Vooruitgang)

www.openvld.be

Yes

Yes

4

Dvizhenie za prava i svobodi

Movement for Rights and Freedoms

MRF

Bulgaria

December 2001

www.dps.bg

Yes

5

Enomeni Dimokrates

United Democrats

EDI

Cyprus

December 1996

www.edi.org.cy

6

Akce nespokojených občanů

Action of Dissatisfied Citizens

ANO

Czech Republic

November 2014

www.anobudelip.cz

Yes

Yes

7

Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati

Croatian People's Party - Liberal Democrats

HNS

Croatia

December 2001

www.hns.hr

Yes

8

Istarski demokratski sabor

Istrian Democratic Assembly

IDS

Croatia, Istria

May 2006

www.ids-ddi.hr

Yes

9

Venstre Danmarks Liberale Parti

Left, Liberal Party of Denmark

Venstre

Denmark

March 1976 (founding member)

www.venstre.dk

Yes

Yes

10

Det Radikale Venstre

Danish Social Liberal Party

Radikale Venstre

Denmark

February 1992

www.radikale.dk

Yes

11

Eesti Keskerakond

Estonian Centre Party

CPE

Estonia

July 2003

www.keskerakond.ee

Yes

Yes

12

Eesti Reformierakond

Estonian Reform Party

ERP

Estonia

December 1995

www.reform.ee

Yes

13

Suomen Keskusta

Center Party

Keskusta

Finland

March 1992

www.keskusta.fi

Yes

Yes

14

Svenska Folkpartiet

Swedish People's Party

SFP

Finland

July 1992

www.sfp.fi

Yes

15

Union des Démocrates et Indépendants

Union of Democrats and Independants

UDI

France

December 2016

www.parti-udi.fr

Yes

16

Freie Demokratische Partei

Free Democratic Party

FDP

Germany

March 1976 (founding member)

www.fdp.de

17

Liberálisok

Liberal Party

Liberálisok

Hungary

April 2013

www.liberalisok.hu

Yes

18

Fianna Fail

Soldiers of Destiny

Fianna Fail

Ireland

April 2009

www.fiannafail.ie

Yes

19

Latvijas Attīstībai

Latvia's Development Party

LA

Latvia

September 2000

www.attistibai.lv

20

Liberalų Sąjūdis

Liberal Movement

Liberal Movement

Lithuania

October 2006

www.liberalusajudis.lt

Yes

21

Lietuvos Laisvės Sajunga

Lithuanian Liberty Union

LiCS

Lithuania

December 1997

www.lics.lt

22

Darbo Partija

Labor Party

DP

Lithuania

May 2012

www.darbopartija.lt

Yes

23

Parti Démocratique

Democratic Party

PD

Luxembourg

March 1976 (founding member)

www.dp.lu

Yes

Yes

24

Democraten 66

Democrats 66

D66

Netherlands

December 1994

www.d66.nl

Yes

25

Volkspartij voor Vrijheid en Democratie

People's Party for Freedom and Democracy

VVD

Netherlands

March 1976 (founding member)

www.vvd.nl

Yes

Yes

26

Nowoczesna

Modern

NC

Poland

June 2016

www.nowoczesna.org

Yes

27

Partidul Alianta Liberalilor si Democratilor

Alliance of Liberals and Democrats

ALDE

Romania

June 2015

www.alde.ro

Yes

Yes

28

Ciudadanos - Partido de la Ciudadanía

Citizens

C's

Spain

June 2016

www.ciudadanos-cs.org

Yes

29

Partit Demòcrata Europeu Català

Catalan European Democratic Party (as legal successor to CDC since Dec 2016)

PDeCAT

Spain, Catalonia

May 2005

www.partitdemocrata.cat

Yes, Catalonia

Yes

30

Stranka modernega centra

Modern Centre Party

SMC

Slovenia

November 2014

www.mirocerar.si

Yes

Yes

31

Centerpartiet

Centre Party

CP

Sweden

April 2000

www.centerpartiet.se

Yes

32

Liberalerna

Liberals

L

Sweden

July 1991

www.folkpartiet.se

Yes

33

Liberal Democrats

Liberal Democrats

LibDems

UK

November 1988 (founding member as ‘Liberal Party Organisation’)

www.libdems.org.uk

Yes

TOTAL FULL MEMBERS:

33

AFFILIATE MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Liberal Party of Gibraltar | Liberal Party of Gibraltar | LPG | Gibraltar | May 2015 | www.liberal.gi | Yes, Gibraltar | Yes |
| 2 | Hrvatska socijalno liberalna stranka | Croatian Social Liberal Party | HSLS | Croatia | March 1994 | www.hsls.hr | | Yes |
| 3 | Åländsk Center | Centre Party Åland Islands | CPA | Finland, Aland Islands | May 2013 | www.centern.ax | Yes, Aland Islands | Yes |
| 4 | Δράση | Drassi (Action) | Drassi | Greece | November 2013 | www.drassi.gr | | |
| 5 | Radicali Italiani | Italian Radicals | I Radicali | Italy | October 2004 | www.radicali.it | | |
| 6 | Zavezništvo Socialno-Liberalnih Demokratov | Alliance of Social-Liberal Democrats | ZSD | Slovenia | November 2014 | www.alenkabratusek.si | | Yes |
| TOTAL AFFILIATE MEMBERS: | 6 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Liberal Party of Gibraltar

Liberal Party of Gibraltar

LPG

Gibraltar

May 2015

www.liberal.gi

Yes, Gibraltar

Yes

2

Hrvatska socijalno liberalna stranka

Croatian Social Liberal Party

HSLS

Croatia

March 1994

www.hsls.hr

Yes

3

Åländsk Center

Centre Party Åland Islands

CPA

Finland, Aland Islands

May 2013

www.centern.ax

Yes, Aland Islands

Yes

4

Δράση

Drassi (Action)

Drassi

Greece

November 2013

www.drassi.gr

5

Radicali Italiani

Italian Radicals

I Radicali

Italy

October 2004

www.radicali.it

6

Zavezništvo Socialno-Liberalnih Demokratov

Alliance of Social-Liberal Democrats

ZSD

Slovenia

November 2014

www.alenkabratusek.si

Yes

TOTAL AFFILIATE MEMBERS:

6

NON EU

FULL MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Partit Liberal Andorra | Liberal Party of Andorra | PLA | Andorra | March 1996 | www.partitliberal.ad | | Yes |
| 2 | Hay Azgayin Congress | Armenian National Congress Party | ANC | Armenia | March 2010 | www.anc.am | | |
| 3 | sak’art’velos respublikuri partia | Republican Party of Georgia | RP | Georgia | October 2007 | www.republicans.ge | | |
| 4 | t’avisup’ali demokratebi | Free Democrats | FD | Georgia | November 2012 | www.fd.ge | | |
| 5 | Partidul Liberal | Liberal Party | PL | Moldova | October 2010 | www.pl.md | | Yes |
| 6 | Venstre | Left | Venstre | Norway | October 2000 | www.venstre.no | | Yes |
| 7 | Yabloko | Yabloko | Yabloko | Russian Federation | October 2008 | www.eng.yabloko.ru | | |
| 8 | Partiya narodnoy svobody | People's Freedom Party | PARNAS | Russian Federation | October 2008 | www.parnasparty.ru | | |
| 9 | Aleanca Kosova e Re | New Kosovo Alliance | AKR | Kosovo | November 2009 | www.akr-ks.com | | |
| 10 | Freisinnig-Demokratische Partei der Schweiz | Free Democratic Party | FDP Die Liberalen | Switzerland | October 1993 | www.fdp.ch | Yes | Yes |
| 11 | Gromadianska pozitsiya | Civic Position | CP | Ukraine | June 2016 | www.grytsenko.com.ua | | |
| 12 | Yevropeyska partiya Ukrainy | European Party Ukraine | EPU | Ukraine | May 2013 | www.epu.in.ua | | |
| TOTAL FULL MEMBERS: | 12 | | | | | | |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Partit Liberal Andorra

Liberal Party of Andorra

PLA

Andorra

March 1996

www.partitliberal.ad

Yes

2

Hay Azgayin Congress

Armenian National Congress Party

ANC

Armenia

March 2010

www.anc.am

3

sak’art’velos respublikuri partia

Republican Party of Georgia

RP

Georgia

October 2007

www.republicans.ge

4

t’avisup’ali demokratebi

Free Democrats

FD

Georgia

November 2012

www.fd.ge

5

Partidul Liberal

Liberal Party

PL

Moldova

October 2010

www.pl.md

Yes

6

Venstre

Left

Venstre

Norway

October 2000

www.venstre.no

Yes

7

Yabloko

Yabloko

Yabloko

Russian Federation

October 2008

www.eng.yabloko.ru

8

Partiya narodnoy svobody

People's Freedom Party

PARNAS

Russian Federation

October 2008

www.parnasparty.ru

9

Aleanca Kosova e Re

New Kosovo Alliance

AKR

Kosovo

November 2009

www.akr-ks.com

10

Freisinnig-Demokratische Partei der Schweiz

Free Democratic Party

FDP Die Liberalen

Switzerland

October 1993

www.fdp.ch

Yes

Yes

11

Gromadianska pozitsiya

Civic Position

CP

Ukraine

June 2016

www.grytsenko.com.ua

12

Yevropeyska partiya Ukrainy

European Party Ukraine

EPU

Ukraine

May 2013

www.epu.in.ua

TOTAL FULL MEMBERS:

12

AFFILIATE MEMBERS

| Nr | Name | English translation | Abbreviation | Country | Accession date | Website | Government participation | Parliamentary presence |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Müsavat Partiyası | Equality Party | MP | Azerbaijan | October 2007 | www.musavat.com | | |
| 2 | Партыя свабоды і прагрэсу | Party of Freedom and Progress | PFP | Belarus | November 2013 | http://liberaly.org/ | | |
| 3 | Naša Stranka | Our Party | NS | Bosnia and Herzegovina | June 2016 | www.nasastranka.ba | | Yes |
| 4 | Björt framtíð | Bright Future | BF | Iceland | November 2013 | www.bjortframtid.is | Yes | Yes |
| 5 | Partia Liberale e Kosoves | Liberal Party of Kosovo | PLK | Kosovo | July 1996 | | | |
| 6 | Liberalno-demokratska Partija | Liberal Democratic Party | LDP | Macedonia | December 2016 | www.ldp.mk | | Yes |
| 7 | Liberalna Partija Crne Gore | Liberal Party of Montenegro | LPCG | Montenegro | November 2014 | www.lpcg.me | | Yes |
| 8 | Liberalno Demokratska Partija | Liberal Democratic Party | LDP | Serbia | October 2008 | www.ldp.rs | | yes |
| TOTAL AFFILIATE MEMBERS: | 8 | | | | | | |
| EU members | 39 | | | | | | |
| Non EU members | 20 | | | | | | |
| TOTAL ALDE MEMBERS: | 59 | 59 parties from 42 countries (25 EU countries) |

Nr

Name

English translation

Abbreviation

Country

Accession date

Website

Government participation

Parliamentary presence

1

Müsavat Partiyası

Equality Party

MP

Azerbaijan

October 2007

www.musavat.com

2

Партыя свабоды і прагрэсу

Party of Freedom and Progress

PFP

Belarus

November 2013

http://liberaly.org/

3

Naša Stranka

Our Party

NS

Bosnia and Herzegovina

June 2016

www.nasastranka.ba

Yes

4

Björt framtíð

Bright Future

BF

Iceland

November 2013

www.bjortframtid.is

Yes

Yes

5

Partia Liberale e Kosoves

Liberal Party of Kosovo

PLK

Kosovo

July 1996

6

Liberalno-demokratska Partija

Liberal Democratic Party

LDP

Macedonia

December 2016

www.ldp.mk

Yes

7

Liberalna Partija Crne Gore

Liberal Party of Montenegro

LPCG

Montenegro

November 2014

www.lpcg.me

Yes

8

Liberalno Demokratska Partija

Liberal Democratic Party

LDP

Serbia

October 2008

www.ldp.rs

yes

TOTAL AFFILIATE MEMBERS:

8

EU members

39

Non EU members

20

TOTAL ALDE MEMBERS:

59

59 parties from 42 countries (25 EU countries)

12 member parties (10 EU parties) in government in 11 countries (9 EU countries) as of May 2017

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 16.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 191/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 191/32

---

Inledande av likvidationsförfarande

Beslut om återkallande av tillståndet för ”INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA” och inledande av likvidationförfarande

(Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II))

(2017/C 191/05)

| Försäkringsbolag | ”INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA” med huvudkontor på Kifisias 7 & Neapoleos 2, 151 23 Marousi, bolagsregister (GEMI) nr 000954901000, skatteregistreringsnummer (TIN) 094327788, identifikationsnummer för juridisk person (LEI) 213800HFA633NACOEZ72 |
| --- | --- |
| Datum, beslutets natur och dag för ikraftträdande | Beslut 230/1/15.5.2017 av Grekiska centralbankens kommitté för kredit- och försäkringsfrågor om följande:






  a) | Permanent återkallande av ett försäkringsföretags tillstånd och inledande av likvidationsförfarande. |

Försäkringsbolag

”INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA” med huvudkontor på Kifisias 7 & Neapoleos 2, 151 23 Marousi, bolagsregister (GEMI) nr 000954901000, skatteregistreringsnummer (TIN) 094327788, identifikationsnummer för juridisk person (LEI) 213800HFA633NACOEZ72

Datum, beslutets natur och dag för ikraftträdande

Beslut 230/1/15.5.2017 av Grekiska centralbankens kommitté för kredit- och försäkringsfrågor om följande:

a)

Permanent återkallande av ett försäkringsföretags tillstånd och inledande av likvidationsförfarande.

| b) | Förbud mot fritt förfogande av företagets alla tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Förbud mot fritt förfogande av företagets alla tillgångar.

| c) | Upphörande av den förordnade försäkringsförvaltarens arbete. |
| --- | --- |

c)

Upphörande av den förordnade försäkringsförvaltarens arbete.

Ikraftträdande: Från och med dagen för fattandet av beslutet (15 maj 2017)

Upphävande: Ej fastställt

Behörig myndighet

Greklands centralbank

| Adress | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Aten |
| GREKLAND |

Adress

:

E. Venizelou 21

10250 Aten

GREKLAND

Tillsynsmyndighet

Greklands centralbank

| Adress | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Aten |
| GREKLAND |

Adress

:

E. Venizelou 21

10250 Aten

GREKLAND

Försäkringslikvidator

Sotirios Vasilopoulos (faderns namn: Ilias), utnämnd enligt beslut nr 231/1/15.5.2017 av kommittén för kredit- och försäkringsfrågor

Tillämplig lagstiftning

Grekisk lagstiftning i överensstämmelse med artiklarna 109, 110, 114, 226 och 235 i lag 4364/2016.

---

| 16.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 191/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 191/33

---

Inledande av likvidationsförfarande

Beslut om återkallande av tillståndet för ”INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA” och inledande av likvidationförfarande

(Offentliggörande enligt artikel 280 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II))

(2017/C 191/06)

| Försäkringsbolag | ”INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA” med huvudkontor på Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, bolagsregister (GEMI) nr 000314501000, skatteregistreringsnummer (TIN) 094130304, identifikationsnummer för juridisk person (LEI) 213800NED3OULIK2V349 |
| --- | --- |
| Datum, beslutets natur och dag för ikraftträdande | Beslut 230/2/15.5.2017 av Grekiska centralbankens kommitté för kredit- och försäkringsfrågor om följande:






  a) | Permanent återkallande av ett försäkringsföretags tillstånd och inledande av likvidationsförfarande. |

Försäkringsbolag

”INTERNATIONAL LIFE General Insurance SA” med huvudkontor på Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, bolagsregister (GEMI) nr 000314501000, skatteregistreringsnummer (TIN) 094130304, identifikationsnummer för juridisk person (LEI) 213800NED3OULIK2V349

Datum, beslutets natur och dag för ikraftträdande

Beslut 230/2/15.5.2017 av Grekiska centralbankens kommitté för kredit- och försäkringsfrågor om följande:

a)

Permanent återkallande av ett försäkringsföretags tillstånd och inledande av likvidationsförfarande.

| b) | Förbud mot fritt förfogande av företagets alla tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Förbud mot fritt förfogande av företagets alla tillgångar.

| c) | Upphörande av den förordnade försäkringsförvaltarens arbete. |
| --- | --- |

c)

Upphörande av den förordnade försäkringsförvaltarens arbete.

Ikraftträdande: Från och med dagen för fattandet av beslutet (15 maj 2017)

Upphävande: Ej fastställt

Behörig myndighet

Greklands centralbank

| Adress | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Aten |
| GREKLAND |

Adress

:

E. Venizelou 21

10250 Aten

GREKLAND

Tillsynsmyndighet

Greklands centralbank

| Adress | : | E. Venizelou 21 |
| --- | --- | --- |
| 10250 Aten |
| GREKLAND |

Adress

:

E. Venizelou 21

10250 Aten

GREKLAND

Försäkringslikvidator

Sotirios Vasilopoulos (faderns namn: Ilias), utnämnd enligt beslut nr 231/2/15.5.2017 av kommittén för kredit- och försäkringsfrågor

Tillämplig lagstiftning

Grekisk lagstiftning i överensstämmelse med artiklarna 109, 110, 114, 226 och 235 i lag 4364/2016.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 16.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 191/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 191/34

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 191/07)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”PERA DELL’EMILIA ROMAGNA”

EU-nr: PGI-IT-02192 – 28.9.2016

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Centro Servizi Ortofrutticoli

| Adress: | Via Bologna 534 |
| --- | --- |
| 44040 Ferrara |
| ITALIA |

Adress:

Via Bologna 534

44040 Ferrara

ITALIA

Tfn

+39 0532904511

Fax

+39 0532904520

E-post:

info@csoservizi.com

Centro Servizi Ortofrutticoli är berättigat att lägga fram en ansökan om ändring i enlighet med artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från det italienska ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| — | ☐ | Produktens namn |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☒ | Geografiskt område |
| — | ☒ | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Produktionsmetod |
| — | ☐ | Samband |
| — | ☒ | Märkning |
| — | ☒ | Annat [förpackning, uppgifter om kontrollorgan] |

—

☐

Produktens namn

—

☒

Produktbeskrivning

—

☒

Geografiskt område

—

☒

Bevis på ursprung

—

☒

Produktionsmetod

—

☐

Samband

—

☒

Märkning

—

☒

Annat [förpackning, uppgifter om kontrollorgan]

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Produktbeskrivning

Artikel 2 i den gällande produktspecifikationen

Stycket

”Beteckningen ’Pera dell’Emilia Romagna’ avser uteslutande frukt från följande päronsorter: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana och Williams.”

har ändrats på följande sätt:

”Beteckningen ’Pera dell’Emilia Romagna’ avser uteslutande frukt från följande päronsorter: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Bartlett, Passa Crassana, Williams, Santa Maria och Carmen.”

För att komplettera och uppdatera sortutbudet och säkerställa att päron av typen ursprungsbeteckningen ’Pera dell’Emilia Romagna’ SGB finns tillgängliga tidigare har följande båda tidiga sorter lagts till:

| — | Sorten Santa Maria: Santa Maria är en sort som har funnits i Emilia-Romagna sedan 1948 och som genom åren kommit att odlas på allt fler hektar. Genom att inkludera denna sort blir päron av typen ’Pera dell’Emilia Romagna’ SGB dessutom tillgängliga under en längre period eftersom det är en tidig sort som plockas under sommaren. |
| --- | --- |

—

Sorten Santa Maria: Santa Maria är en sort som har funnits i Emilia-Romagna sedan 1948 och som genom åren kommit att odlas på allt fler hektar. Genom att inkludera denna sort blir päron av typen ’Pera dell’Emilia Romagna’ SGB dessutom tillgängliga under en längre period eftersom det är en tidig sort som plockas under sommaren.

| — | Sorten Carmen: Detta är en tidig sort som produceras i allt större mängder i regionen Emilia-Romagna. Det är en relativt ny sort som är en hybrid av Guyot och Bella di Giugno, två traditionella päronsorter. Genom att inkludera denna sort i produktspecifikationen blir produkten tillgänglig under längre tid, sommarens produktutbud utvecklas och kompletteras samtidigt som sorter som inte längre odlas ersätts. |
| --- | --- |

—

Sorten Carmen: Detta är en tidig sort som produceras i allt större mängder i regionen Emilia-Romagna. Det är en relativt ny sort som är en hybrid av Guyot och Bella di Giugno, två traditionella päronsorter. Genom att inkludera denna sort i produktspecifikationen blir produkten tillgänglig under längre tid, sommarens produktutbud utvecklas och kompletteras samtidigt som sorter som inte längre odlas ersätts.

Med anledning av ovanstående ändring har följande mening i punkt 4.2 i sammanfattningen (EUT C 284, 8.11.2008, s. 7):

”Päron av typen ’Pera dell’Emilia Romagna’ SGB erhålls ur följande sorter: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Barlett, Passa Crassana och Williams.”

ändrats på följande sätt:

”Päron av typen ’Pera dell’Emilia Romagna’ SGB erhålls ur följande sorter: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Barlett, Passa Crassana, Williams, Santa Maria och Carmen.”

Artikel 6 i den gällande produktspecifikationen – punkt 4.2 i sammanfattningen

Följande text

Abate Fetel

Abate Fetel

Skal: ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan. Form: kalebassformad, avlång. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5. Smak: söt.

Skal: ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan. Form: kalebassformad, avlång. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5. Smak: söt.

Conference

Conference

Skal: gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen av frukten. Form: päronformad, ofta symmetrisk. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: över 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5,5. Smak: söt.

Skal: gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen av frukten. Form: päronformad, ofta symmetrisk. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: över 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5,5. Smak: söt.

Decana del Comizio

Decana del Comizio

Skal: slätt, ljusgrönt till gult, inslag av rosa på den del av frukten som exponeras för solen, litet rostfärgat. Form: turbinformad. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: över 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 4,5. Smak: söt och aromatisk.

Skal: slätt, ljusgrönt till gult, inslag av rosa på den del av frukten som exponeras för solen, litet rostfärgat. Form: turbinformad. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: över 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 4,5. Smak: söt och aromatisk.

Kaiser

Kaiser

Skal: ojämn yta, helt rostfärgad. Form: kalebassformad, päronformad. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: över 13 grader Brix. Hårdhet: 5,7. Smak: fruktköttet är fint och smakrikt och smälter i munnen.

Skal: ojämn yta, helt rostfärgad. Form: kalebassformad, päronformad. Storlek: minsta diameter – 55 mm. Sockerhalt: över 13 grader Brix. Hårdhet: 5,7. Smak: fruktköttet är fint och smakrikt och smälter i munnen.

Williams och Max Red Bartlett

Williams och Max Red Bartlett

Skal: slätt, grundfärgen är gul och täckfärgen rosa eller klarröd, ibland med ränder. Form: kvittenformad eller päronformad. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Sockerhalt: mer än 12 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 6,5. Smak: söt och aromatisk.

Skal: slätt, grundfärgen är gul och täckfärgen rosa eller klarröd, ibland med ränder. Form: kvittenformad eller päronformad. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Sockerhalt: mer än 12 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 6,5. Smak: söt och aromatisk.

Cascade

Cascade

Skal, form, lägsta genomsnittliga vikt, sockerhalt mer än 13 grader Brix, hårdhet och smak enligt de typiska egenskaperna för sorten.

Skal, form, lägsta genomsnittliga vikt, sockerhalt mer än 13 grader Brix, hårdhet och smak enligt de typiska egenskaperna för sorten.

Passa Crassana

Passa Crassana

Skal, form, sockerhalt mer än 13 grader Brix, högsta tillåtna hårdhet och smak enligt de typiska egenskaperna för sorten.

Skal, form, sockerhalt mer än 13 grader Brix, högsta tillåtna hårdhet och smak enligt de typiska egenskaperna för sorten.

ska ändras på följande sätt:

Abate Fetel

Skal
  :

Skal

ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan.

ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan.

Form
  :

Form

kalebassformad, något avlång.

kalebassformad, något avlång.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

13 grader Brix.

13 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

5 kg/0,5 cm2.

5 kg/0,5 cm2

Conference

Skal
  :

Skal

gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen av frukten.

gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen av frukten.

Form
  :

Form

päronformad, ofta symmetrisk.

päronformad, ofta symmetrisk.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

13 grader Brix.

13 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

5,5 kg/0,5 cm2.

5,5 kg/0,5 cm2

Decana del Comizio

Skal
  :

Skal

slätt, ljusgrönt till gult, inslag av rosa på den del av frukten som exponeras för solen, litet rostfärgat.

slätt, ljusgrönt till gult, inslag av rosa på den del av frukten som exponeras för solen, litet rostfärgat.

Form
  :

Form

turbinformad.

turbinformad.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 70 mm.

minsta diameter – 70 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

13 grader Brix.

13 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

4,5 kg/0,5 cm2.

4,5 kg/0,5 cm2

Kaiser

Skal
  :

Skal

ojämn yta, helt rostfärgad.

ojämn yta, helt rostfärgad.

Form
  :

Form

kalebassformad/päronformad.

kalebassformad/päronformad.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

13 grader Brix.

13 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

5,5 kg/0,5 cm2.

5,5 kg/0,5 cm2

Williams och Max Red Bartlett

Skal
  :

Skal

slätt, grundfärgen är gröngul och täckfärgen rosa eller klarröd, ibland med ränder.

slätt, grundfärgen är gröngul och täckfärgen rosa eller klarröd, ibland med ränder.

Form
  :

Form

kvittenformad eller päronformad.

kvittenformad eller päronformad.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

12 grader Brix.

12 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

6,5 kg/0,5 cm2.

6,5 kg/0,5 cm2

Cascade

Skal
  :

Skal

ljusgrön grundfärg med klarröd ytfärg och rost på 10–25 procent av ytan.

ljusgrön grundfärg med klarröd ytfärg och rost på 10–25 procent av ytan.

Form
  :

Form

heterogent tunnformad, med vertikal och horisontell asymmetri.

heterogent tunnformad, med vertikal och horisontell asymmetri.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

13 grader Brix.

13 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

5,5 kg/0,5 cm2.

5,5 kg/0,5 cm2

Passa Crassana

Skal
  :

Skal

kompakt, grönt med rostfärgade prickar.

kompakt, grönt med rostfärgade prickar.

Form
  :

Form

äppelformad, ofta tunnformad.

äppelformad, ofta tunnformad.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

13 grader Brix.

13 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

6,5 kg/0,5 cm2.

6,5 kg/0,5 cm2

Santa Maria

Skal
  :

Skal

slätt, grundfärgen är gröngul.

slätt, grundfärgen är gröngul.

Form
  :

Form

päronformad eller kort päronformad.

päronformad eller kort päronformad.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

12 grader Brix.

12 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

6 kg/0,5 cm2.

6 kg/0,5 cm2

Carmen

Skal
  :

Skal

grönt med rosenröda ytor.

grönt med rosenröda ytor.

Form
  :

Form

kalebassformad, lätt avlång.

kalebassformad, lätt avlång.

Storlek
  :

Storlek

minsta diameter – 60 mm.

minsta diameter – 60 mm.

Lägsta tillåtna sockerhalt
  :

Lägsta tillåtna sockerhalt

12 grader Brix.

12 grader Brix.

Högsta tillåtna hårdhet
  :

Högsta tillåtna hårdhet

6 kg/0,5 cm2.

6 kg/0,5 cm2

För att säkerställa en högre kvalitetsnivå bör den minsta tillåtna storleken ökas. För sorterna Abate Fetel, Conference och Kaiser har minsta diametern ökats från 55 till 60 mm. För sorten Decana del Comizio har den ökats från 55 till 70 mm.

Uppgiften om sockerhalt har standardiserats. Det har även beslutats att beskrivningen av smaken ska strykas, eftersom detta är överflödig och helt subjektiv information som inte kan kontrolleras och därför saknar relevans för specifikationen. För att standardisera beskrivningarna av samtliga sorter som ingår i produktspecifikationen har beskrivande parametrar lagts till och/eller angivits (i de fall då de saknats) samt fullständiga beskrivningar införts för sorterna Santa Maria och Carmen.

För ökad tydlighet har det angivits en måttenhet för fruktens hårdhet, närmare bestämt förhållandet mellan penetrometerns kraft (kg) och tryck mot fruktens yta (cm2).

2

Geografiskt område

Geografiskt område

Artikel 3 a i den gällande specifikationen

| ”a) | I provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Correggio och Rubiera.” |
| --- | --- |

”a)

I provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Correggio och Rubiera.”

ska ändras på följande sätt:

| ”a) | I provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio och Scandiano.” |
| --- | --- |

”a)

I provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino in Rio och Scandiano.”

I provinsen Reggio Emilia: Kommunerna Reggio Emilia, San Martino i Rio och Scandiano bör inkluderas. I dessa kommuner, och i synnerhet Reggio Emilia, förekommer en omfattande päronodling. Dessa kommuner gränsar också till kommuner som redan omfattas av produktspecifikationen, även i provinsen Modena, och har därför i hög grad likartade klimatförhållanden och traditioner som de kommuner som redan ingår.

Artikel 3 c i den gällande specifikationen

| ”c) | I provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Massa Fiscaglia, Mesola, Migliarino, Migliaro, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda och Voghiera.” |
| --- | --- |

”c)

I provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Massa Fiscaglia, Mesola, Migliarino, Migliaro, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda och Voghiera.”

ska ändras på följande sätt:

| ”c) | I provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda och Voghiera.” |
| --- | --- |

”c)

I provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda och Voghiera.”

I provinsen Ferrara: Som anges ska rätt namn på kommunen Ro vara Ro Ferrarese. Vidare inrättades kommunen Fiscaglio den 1 januari 2014 genom en sammanslagning av kommunerna Massa Fiscaglia, Migliarino och Migliaro. De tre tidigare angivna kommunerna har i sin helhet ersatts av kommunen Fiscaglia, men det område som omfattas av specifikationen är fortfarande detsamma.

Artikel 3 d i den gällande specifikationen

| ”d) | I provinsen Bologna: Anzona dell’Emilia, Argelato, Baricella, Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale och Sala Bolognese.” |
| --- | --- |

”d)

I provinsen Bologna: Anzona dell’Emilia, Argelato, Baricella, Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale och Sala Bolognese.”

ska ändras på följande sätt:

| ”d) | I provinsen Bologna: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castel d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale och Sala Bolognese.” |
| --- | --- |

”d)

I provinsen Bologna: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castel d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, S. Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale och Sala Bolognese.”

I provinsen Bologna: Ett skrivfel beträffande kommunen Anzola dell’Emilia har korrigerats. Rätt namn är Anzola dell’Emilia och Anzona dell’Emilia. Även kommunen Valsamoggia i provinsen Bologna är nyinrättad sedan den 1 januari 2014, genom en sammanslagning av de angränsande kommunerna Bazzano, Castello di Serravalle, Crespellano, Monteveglio och Savigno. För att uppdatera informationen med korrekta geografiska beteckningar har kommunens namn införts före de geografiska beteckningarna Bazzano och Crespellano. Även här är produktionsområdena oförändrade.

Artikel 3 e i den gällande specifikationen

| ”e) | I provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno och Solarolo.” |
| --- | --- |

”e)

I provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno och Solarolo.”

ska ändras på följande sätt:

| ”e) | I provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno och Solarolo.” |
| --- | --- |

”e)

I provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, S. Agata sul Santerno och Solarolo.”

i provinsen Ravenna: Kommunen Bagnara di Romagna, som ligger i provinsen Ravenna och helt omges av kommuner som redan ingår i specifikationen (Massalombarda, Lugo, Cotignola, Solarolo and Mordano), ska inkluderas i det geografiska området. Denna kommun lämpar sig väl för päronodling och har på grund av sitt särskilda läge i hög grad likartade klimatförhållanden och traditioner som de kommuner som redan ingår.

Massalombarda, Lugo, Cotignola, Solarolo and Mordano

Produktionsmetod

Produktionsmetod

Artikel 4 i den gällande produktspecifikationen

Meningen

”Bevattning, gödning och andra odlingstekniker och metoder ska utövas i enlighet med de tekniska föreskrifter som utfärdas av de behöriga avdelningarna inom Regione Emilia Romagna.”

har strukits.

Delen om odlings- och jordbruksmetoder har strukits eftersom detta är ett villkor som samtliga företag måste rätta sig efter. Med tanke på den utveckling som sker inom lagstiftningsområdet och det faktum att vissa krav är av bindande karaktär uppfylls vissa kriterier under alla omständigheter. Detta anses därför inte vara något som behöver anges i specifikationen.

Meningen

”Tillåtet planteringsavstånd är det som allmänt används, med en täthet på högst 3 000 plantor per hektar som kan användas till nya odlingar.”

ska ändras på följande sätt:

”Tillåtet planteringsavstånd är det som allmänt används, med en täthet på högst 6 000 plantor per hektar som kan användas till nya odlingar.”

Den tekniska utvecklingen och innovationen har, tillsammans med tillgången på nya rotstockar, gjort det möjligt att odla päronträd med betydligt större planteringstäthet än tidigare. Med nyligen utvecklade odlingsmetoder går det nu att öka antalet plantor per hektar för att minska odlingarnas improduktiva perioder samt standardisera och förbättra produktkvaliteten. Det har visserligen inte fastställts något exakt antal plantor per hektar, men en övre gräns på 6 000 plantor förefaller vara en rimlig nivå som gör det möjligt att upprätthålla en produkt av hög kvalitet och samtidigt följa traditionella odlingsmetoder.

Meningen

”I odlingsmetoderna ska ingå en beskärning på vintern och två beskärningar under växtsäsongen.”

har strukits.

Begränsningen i fråga om antalet beskärningar har strukits för att ge odlarna möjlighet att utföra det antal beskärningar som är lämpligast sett till krav och efterlevnad av god odlings- och jordbrukspraxis.

Meningen

”Den maximalt tillåtna produktionen är 45 000 kg per hektar för alla tillåtna sorter.”

ska ändras på följande sätt:

”Den maximalt tillåtna produktionen är 55 000 kg per hektar för alla tillåtna sorter.”

Meningen

”För varje sort som anges i artikel 2 fastställer regionen Emilia-Romagna senast den 15 juli varje år en vägledande genomsnittlig produktion per enhet inom ramen för ovannämnda gränsvärde, med beaktande av utvecklingen under säsongen och de miljömässiga odlingsförhållandena.”

har strukits.

Detta är en förlegad bestämmelse som har ersatts av aktuell lagstiftning.

Meningarna

”Värdena för luftfuktighet och temperatur i kylrum ska ligga mellan 4 och 6 °C. De sorter som är avsedda att konsumeras under våren ska förvaras i skyddande atmosfär.”

har strukits.

Det anses inte nödvändigt att ange temperaturvärden, eftersom det redan har angivits att kylning ska användas. De lagringstemperaturer som föreskrivs i den nuvarande specifikationen försvårar en optimal lagring. Temperaturerna lämpar sig för för-kylning, men inte för verklig kylrumslagring av produkten för att upprätthålla dess kvalitet och organoleptiska egenskaper. Hänvisningen om att sorter som är avsedda att konsumeras under våren ska förvaras i skyddande atmosfär har också strukits för att odlare ska kunna använda sig av andra lagringsmetoder.

Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

Artikel 5 i den gällande produktspecifikationen

Följande text

”Regionen Emilia-Romagna ska kontrollera att lämpliga tekniska förhållanden enligt artikel 4 ovan är uppfyllda. Päronträd som lämpar sig för att producera ’Pera dell’Emilia Romagna’ ska tas upp i lämpligt register, vilket inrättas, uppdateras och publiceras årligen. En kopia av detta register ska förvaras hos varje kommun som är belägen inom produktionsområdet. Ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbruksresurser ska ange de förfaranden som ska följas vid registrering, rapportering av årsproduktion och erhållande av motsvarande certifiering i syfte att säkerställa en korrekt och lämplig kontroll av den årligt erkända produktion som saluförs under geografisk beteckning.”

har strukits och ersatts med följande:

”Varje led i produktionsprocessen övervakas och alla inkommande och utgående produkter registreras. Produktens spårbarhet säkras således på detta sätt och genom att odlingsområdena, producenterna och förpackningsföretagen förs in i särskilda register som förs av kontrollorganet. I registren förs också in uppgifter om producerade kvantiteter som ska lämnas in till kontrollorganet. Alla fysiska eller juridiska personer som är upptagna i registren kontrolleras av kontrollorganet i enlighet med de bestämmelser som finns i produktspecifikationen och kontrollplanen.”

Artikeln om bevis på ursprung har helt ersatts och anpassats eftersom den ursprungliga artikeln avsåg metoder och instrument som inte längre används. Den nya artikeln avspeglar de förfaranden som föreskrivs enligt nuvarande kontrollsystem.

Förpackning och märkning

Förpackning och märkning

Artikel 7 i den gällande produktspecifikationen

Stycket

”Vid saluföringen av ’Pera dell’Emilia Romagna’ till konsumenterna får samtliga typer av förpackningar som är godkända enligt gällande gemenskapslagstiftning användas, bland annat följande:

| | lådor med måtten 60 × 80, 80 × 120, 100 × 120, med flera lager och luftlager, |
| --- | --- |

lådor med måtten 60 × 80, 80 × 120, 100 × 120, med flera lager och luftlager,

| | kartong-, trä- eller plastbrickor med måtten 30 × 40, med ett eller flera lager, |
| --- | --- |

kartong-, trä- eller plastbrickor med måtten 30 × 40, med ett eller flera lager,

| | kartong-, trä- eller plastbrickor med måtten 40 × 60, med ett eller flera lager, |
| --- | --- |

kartong-, trä- eller plastbrickor med måtten 40 × 60, med ett eller flera lager,

| | brickor med måtten 20 × 30, med ett lager eller i lösvikt. |
| --- | --- |

brickor med måtten 20 × 30, med ett lager eller i lösvikt.

Förseglade förpackningar som innehåller en eller flera frukter (brickor, korgar, kartonger).”

ska ändras på följande sätt:

”Vid saluföringen av ’Pera dell’Emilia Romagna’ till konsumenterna får samtliga typer av förpackningar som är godkända enligt gällande gemenskapslagstiftning användas.”

Hänvisningarna till olika förpackningstyper stryks eftersom de i denna artikel endast räknas upp som exempel och det redan har angivits att förpackningar ska vara godkända enligt gällande lagstiftning.

Meningen

”För att de frukter med skyddad geografisk beteckning som saluförs på brickor eller i lådor ska kunna identifieras märks frukterna med en stämpel med beteckningens logo. Minst 70 % av frukterna i en förpackning ska märkas med stämpeln.”

ska ändras med följande tillägg:

”För att de frukter med skyddad geografisk beteckning som saluförs på brickor eller i lådor ska kunna identifieras märks frukterna med en etikett. Minst 70 % av frukterna i en förpackning ska märkas med etiketter.

Finns det inga etiketter på päronen måste förpackningarna (t.ex. brickor och lådor) vara förseglade så att innehållet inte kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.

Det är även tillåtet att på försäljningsstället sälja produkten lös från förpackningar eller lådor som är förseglade eller som innehåller etikettmärkt frukt, förutsatt att produkten säljs i behållare eller förpackningar där man tydligt kan läsa samma information som krävs för förpackningar enligt produktspecifikationen.”

Vad gäller märkning anses det räcka med att ange att etiketter ska vara anbringade på frukten. Lydelsen ”med beteckningens logo” stryks därför. För att säkerställa spårbarhet för konsumenten har det också lagts till ytterligare två situationer som beskrivs närmare:

| 1) | Situationen då frukten saknar etikett: För att säkerställa identifiering är det nödvändigt att ange att förpackningen ska vara förseglad så att innehållet inte kan avlägsnas utan att förseglingen bryts. |
| --- | --- |

1)

Situationen då frukten saknar etikett: För att säkerställa identifiering är det nödvändigt att ange att förpackningen ska vara förseglad så att innehållet inte kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.

| 2) | Situationen då produkten säljs lös: Instruktioner har lagts till för att möjliggöra att produkten kan säljas lös och samtidigt säkerställa identifiering. |
| --- | --- |

2)

Situationen då produkten säljs lös: Instruktioner har lagts till för att möjliggöra att produkten kan säljas lös och samtidigt säkerställa identifiering.

Meningen

”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 10 augusti–31 maj följande år.”

ska ändras på följande sätt:

”Produkten ska släppas ut på marknaden under perioden 25 juli–31 maj följande år.”

Denna ändring har ett nära samband med att de båda tidiga sorterna Santa Maria och Carmen har lagts till i specifikationen. Det anses därför lämpligt att anpassa saluförandeperioden så att den inleds tidigare, den 25 juli.

Stycket

”Behållare ska vara märkta med orden ’Pera dell’Emilia Romagna’ i lika stora tryckbokstäver, följda av sortbeteckning samt beteckningen ’skyddad geografisk beteckning’ direkt nedanför. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress samt den ursprungliga bruttovikten ska återfinnas inom samma synfält.”

ska ändras på följande sätt:

”Behållare ska vara märkta med orden ’Pera dell’Emilia Romagna’ direkt följda av beteckningen ’skyddad geografisk beteckning’ eller akronymen ”SGB” samt sortnamnet. Förpackningsföretagets namn, firmanamn och adress ska återfinnas inom samma synfält.”

Följande aspekter har angivits korrekt och med ökad tydlighet:

| 1) | Uppgift om beteckning: Denna ändring är inte materiell, utan består i att korrekt ordning har angivits för beteckningen (’Pera dell’Emilia Romagna’ direkt följt av beteckningen ’skyddad geografisk beteckning’ eller akronymen ”SGB” samt sortnamnet). |
| --- | --- |

1)

Uppgift om beteckning: Denna ändring är inte materiell, utan består i att korrekt ordning har angivits för beteckningen (’Pera dell’Emilia Romagna’ direkt följt av beteckningen ’skyddad geografisk beteckning’ eller akronymen ”SGB” samt sortnamnet).

| 2) | Uppgift om vikt: Enligt de nuvarande märkningsbestämmelserna ska nettovikt och inte bruttovikt anges. Eftersom denna beteckning är obligatorisk enligt gällande lagkrav och därmed obligatorisk för alla anses det lämpligt att stryka denna mening. |
| --- | --- |

2)

Uppgift om vikt: Enligt de nuvarande märkningsbestämmelserna ska nettovikt och inte bruttovikt anges. Eftersom denna beteckning är obligatorisk enligt gällande lagkrav och därmed obligatorisk för alla anses det lämpligt att stryka denna mening.

Följande stycke har strukits:

”På begäran av berörda producenter får en grafisk symbol användas i märkningen. Denna symbol föreställer en konstnärlig bild (inbegripet eventuell kolorimetrisk bas) av den figurativa logotyp eller av den specifika och unika logotyp som alltid ska användas tillsammans och oskiljaktigt med den geografiska beteckningen.”

Det anses lämpligt att stryka detta stycke från texten eftersom den grafiska symbolen inte ingår i specifikationen.

Meningen

”Dessutom måste informationen ’producerat i Italien’ anges för de partier som ska exporteras.”

har strukits.

Det anses lämpligt att stryka denna mening eftersom denna beteckning är obligatorisk enligt gällande lagkrav.

Annat [uppgifter om kontrollorgan]

Annat [uppgifter om kontrollorgan]

Uppgifter om kontrollorganet har lagts till i specifikationen.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PERA DELL’EMILIA ROMAGNA”

PERA DELL’EMILIA ROMAGNA

EU-nr: PGI-IT-02192 – 28.9.2016

EU-nr: PGI-IT-02192 – 28.9.2016

SUB ( ) SGB ( X )

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

Namn

”Pera dell’Emilia Romagna”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Päron av typen ’Pera dell’Emilia Romagna’ SGB erhålls ur följande sorter: Abate Fetel, Cascade, Conference, Decana del Comizio, Kaiser, Max Red Barlett, Passa Crassana, Williams, Santa Maria och Carmen.

Vid saluföringen ska päron av typen ”Pera dell’Emilia Romagna” SGB ha följande egenskaper:

Abate Fetel

Skal: ljusgrönt till gult, rostfärgat kring foderhålan och skafthålan. Form: kalebassformad, något avlång. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5 kg/0,5 cm2.

2

Conference

Skal: gröngult, med mycket rost kring foderhålan, vilken ofta omfattar den nedre tredjedelen av frukten. Form: päronformad, ofta symmetrisk. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5,5 kg/0,5 cm2.

2

Decana del Comizio

Skal: slätt, ljusgrönt till gult, inslag av rosa på den del av frukten som exponeras för solen, litet rostfärgat. Form: turbinformad. Storlek: minsta diameter – 70 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 4,5 kg/0,5 cm2.

2

Kaiser

Skal: ojämn yta, helt rostfärgad. Form: kalebassformad/päronformad.

Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5,5 kg/0,5 cm2.

2

Williams och Max Red Bartlett

Skal: slätt, grundfärgen är gröngul och täckfärgen rosa eller klarröd, ibland med ränder. Form: kvittenformad eller päronformad. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 12 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 6,5 kg/0,5 cm2.

2

Cascade

Skal: ljusgrön grundfärg med klarröd ytfärg och rost på 10–25 procent av ytan. Form: heterogent tunnformad, med vertikal och horisontell asymmetri. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 5,5 kg/0,5 cm2.

2

Passa Crassana

Skal: kompakt, grönt med rostfärgade prickar. Form: äppelformad, ofta tunnformad. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 13 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 6,5 kg/0,5 cm2.

2

Santa Maria

Skal: slätt, grundfärgen är gröngul. Form: päronformad eller kort päronformad. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 12 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 6 kg/0,5 cm2.

2

Carmen

Skal: grönt med rosenröda ytor. Form: kalebassformad, lätt avlång. Storlek: minsta diameter – 60 mm. Lägsta tillåtna sockerhalt: 12 grader Brix. Högsta tillåtna hårdhet: 6 kg/0,5 cm2.

2

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg, från odling till skörd, måste äga rum inom det område som anges under punkt 4.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

För att de frukter med skyddad geografisk beteckning som saluförs på brickor eller i lådor ska kunna identifieras märks frukterna med en etikett. Minst 70 % av frukterna i en förpackning ska märkas med stämpeln.

Finns det inga etiketter på päronen måste förpackningarna (t.ex. brickor och lådor) vara förseglade så att innehållet inte kan avlägsnas utan att förseglingen bryts.

Det är även tillåtet att på försäljningsstället sälja produkten lös från förpackningar eller lådor som är förseglade eller som innehåller etikettmärkt frukt, förutsatt att produkten säljs i behållare eller förpackningar där man tydligt kan läsa samma information som krävs för förpackningar enligt produktspecifikationen.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Gällande unionslagstiftning om märkning ska iakttas och följande uppgifter ska ingå i märkningen:

”Pera dell’Emilia Romagna” – skyddad geografisk beteckning, samt uppgifter om förpackningsföretaget, dess namn, firmanamn och adress, samt om frukternas handelsklass och storlek.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

| a) | I provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino i Rio och Scandiano. |
| --- | --- |

a)

I provinsen Reggio Emilia: Casalgrande, Reggio Emilia, Correggio, Rubiera, San Martino i Rio och Scandiano.

| b) | I provinsen Modena: Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Cavezzo, Concordia sulla Secchia, Finale Emilia, Formigine, Medolla, Mirandola, Modena, Nonantola, Novi di Modena, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero, Savignano sul Panaro, Soliera, Spilamberto och Vignola. |
| --- | --- |

b)

I provinsen Modena: Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Cavezzo, Concordia sulla Secchia, Finale Emilia, Formigine, Medolla, Mirandola, Modena, Nonantola, Novi di Modena, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero, Savignano sul Panaro, Soliera, Spilamberto och Vignola.

| c) | I provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda och Voghiera. |
| --- | --- |

c)

I provinsen Ferrara: Argenta, Berra, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo, Ferrara, Formignana, Jolanda di Savoia, Lagosanto, Masi Torello, Mesola, Fiscaglia, Mirabello, Ostellato, Poggio Renatico, Portomaggiore, Ro Ferrarese, S. Agostino, Tresigallo, Vigarano Mainarda och Voghiera.

| d) | I provinsen Bologna: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, Sant’Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale och Sala Bolognese. |
| --- | --- |

d)

I provinsen Bologna: Anzola dell’Emilia, Argelato, Baricella, Valsamoggia – Loc. Bazzano, Bentivoglio, Budrio, Calderara di Reno, Castello d’Argile, Castelguelfo, Castelmaggiore, Valsamoggia – Loc. Crespellano, Crevalcore, Galliera, Granarolo dell’Emilia, Malalbergo, Medicina, Minerbio, Molinella, Mordano, Pieve di Cento, Sant’Agata Bolognese, S. Giorgio di Piano, S. Giovanni in Persiceto, S. Pietro in Casale och Sala Bolognese.

| e) | I provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, Sant’Agata sul Santerno och Solarolo. |
| --- | --- |

e)

I provinsen Ravenna: Alfonsine, Bagnacavallo, Bagnara di Romagna, Conselice, Cotignola, Castelbolognese, Faenza, Fusignano, Lugo, Massalombarda, Ravenna, Russi, Sant’Agata sul Santerno och Solarolo.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

De särskilda egenskaperna hos ”Pera dell’Emilia Romagna” SGB beror på jordmåns- och klimatförhållandena i området och på de odlingsmetoder som tillämpas av producenterna i området. Det är dessa faktorer som ger de aktuella päronen deras kvalitetsegenskaper och deras kemiska, fysiska och organoleptiska egenskaper tack vare vilka päronen kan saluföras som typiska produkter från Emilia Romagna, både inom Italien och i EU. Då päronodlingar är mycket känsliga för frost har odlingen blivit vanlig i det aktuella området där de årliga medeltemperaturerna är högre än i andra områden i regionen och där det i genomsnitt regnar mindre. Jordarna är före detta översvämningsjordar till floden Po och därför rika på organiskt material. Produktionen i det aktuella området är i hög grad specialiserad på päronodling och cirka hälften av alla päron som odlas i Italien odlas i det aktuella området.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i genomförandeförordningen)

De italienska myndigheterna har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra ansökan om erkännande av ”Pera dell’Emilia Romagna” som skyddad geografisk beteckning i Italiens officiella tidning [Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana] nr 187 av den 11 augusti 2016.

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

Den konsoliderade produktspecifikationen finns på följande webbplats: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Den kan också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Prodotti DOP e IGP” (längst upp till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---