# Europeiska unionens C 189/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 189 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången15 juni 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 189

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången15 juni 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2017/C 189/01 | Rådets resolution om den strukturerade dialogen och den framtida utvecklingen av dialogen med ungdomar inom ramen för politiken för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 | 1 |
| 2017/C 189/02 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott (1 juli 2017–31 december 2020) | 5 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2017/C 189/03 | Rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande | 15 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2017/C 189/01

Rådets resolution om den strukturerade dialogen och den framtida utvecklingen av dialogen med ungdomar inom ramen för politiken för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018

1

2017/C 189/02

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott (1 juli 2017–31 december 2020)

5

REKOMMENDATIONER

Rådet

2017/C 189/03

Rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande

15

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 189/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2017/C 189/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  ) | 29 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 189/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8301 – GE/ATI/JV) (
  1
  )

1

29

2017/C 189/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8190 – Weichai/Kion) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2017/C 189/06 | Rådets slutsatser om ungdomsarbetets roll till stöd för ungdomars utveckling av viktiga livskunskaper som underlättar en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet | 30 |
| 2017/C 189/07 | Rådets slutsatser om strategiska perspektiv för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 | 35 |
| 2017/C 189/08 | Rådets slutsatser om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser | 38 |
| 2017/C 189/09 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som en plattform för social delaktighet genom frivilligarbete | 40 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 189/10 | Eurons växelkurs | 45 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2017/C 189/11 | Tillkännagivande från Norge avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten – Tillkännagivande av inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln – Tilldelning i förhandsdefinierade områden 2017 | 46 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2017/C 189/06

Rådets slutsatser om ungdomsarbetets roll till stöd för ungdomars utveckling av viktiga livskunskaper som underlättar en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet

30

2017/C 189/07

Rådets slutsatser om strategiska perspektiv för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018

35

2017/C 189/08

Rådets slutsatser om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser

38

2017/C 189/09

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som en plattform för social delaktighet genom frivilligarbete

40

Europeiska kommissionen

2017/C 189/10

Eurons växelkurs

45

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2017/C 189/11

Tillkännagivande från Norge avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten – Tillkännagivande av inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln – Tilldelning i förhandsdefinierade områden 2017

46

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2017/C 189/12 | Domstolens beslut av den 15 november 2016 i mål E-7/16 – Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet (Preliminär invändning mot tillåtlighet – statligt stöd – beslut att avsluta det formella granskningsförfarandet) | 48 |
| 2017/C 189/13 | Domstolens dom av den 16 november 2016 i mål E-4/16 – Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge (Underlåtenhet att efterleva en dom från domstolen med fastställelse av underlåtenhet att uppfylla skyldigheter – Artikel 33 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol – Nödvändiga åtgärder för att efterleva en dom från domstolen) | 49 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 189/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 50 |
| 2017/C 189/15 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 51 |
| 2017/C 189/16 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8440 – DuPont/FMC [Health and Nutrition business]) (
  1
  ) | 52 |
| 2017/C 189/17 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 53 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2017/C 189/12

Domstolens beslut av den 15 november 2016 i mål E-7/16 – Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet (Preliminär invändning mot tillåtlighet – statligt stöd – beslut att avsluta det formella granskningsförfarandet)

(Preliminär invändning mot tillåtlighet – statligt stöd – beslut att avsluta det formella granskningsförfarandet)

48

2017/C 189/13

Domstolens dom av den 16 november 2016 i mål E-4/16 – Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge (Underlåtenhet att efterleva en dom från domstolen med fastställelse av underlåtenhet att uppfylla skyldigheter – Artikel 33 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol – Nödvändiga åtgärder för att efterleva en dom från domstolen)

(Underlåtenhet att efterleva en dom från domstolen med fastställelse av underlåtenhet att uppfylla skyldigheter – Artikel 33 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol – Nödvändiga åtgärder för att efterleva en dom från domstolen)

49

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2017/C 189/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

50

2017/C 189/15

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

51

2017/C 189/16

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8440 – DuPont/FMC [Health and Nutrition business]) (
  1
  )

1

52

2017/C 189/17

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

53

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2017/C 189/18 | Rättelse till likvidationsförfaranden – Beslut om att inleda likvidation av ADRIA Way ( EUT C 123 av den 20.4.2017 ) | 54 |

Rättelser

2017/C 189/18

Rättelse till likvidationsförfaranden – Beslut om att inleda likvidation av ADRIA Way ( EUT C 123 av den 20.4.2017 )

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/1

---

Rådets resolution om den strukturerade dialogen och den framtida utvecklingen av dialogen med ungdomar inom ramen för politiken för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018

(2017/C 189/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM ERINRAR OM ATT

| 1. | det i rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv
   (1) angavs att den övergripande tematiska prioriteringen för det europeiska samarbetet när det gäller den strukturerade dialogen på ungdomsområdet under perioden 1 januari 2016–30 juni 2017 skulle vara att ”göra det möjligt för alla ungdomar att delta i ett pluralistiskt, sammankopplat och inkluderande Europa” och att detta tema skulle vara den gemensamma nämnaren som skulle säkerställa kontinuitet och enhetlighet i de tre ordförandeskapens arbete (Nederländerna, Slovakien och Malta), i linje med EU-arbetsplanen för ungdomsfrågor för 2016–2018, |
| --- | --- |

1.

det i rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv
   (1) angavs att den övergripande tematiska prioriteringen för det europeiska samarbetet när det gäller den strukturerade dialogen på ungdomsområdet under perioden 1 januari 2016–30 juni 2017 skulle vara att ”göra det möjligt för alla ungdomar att delta i ett pluralistiskt, sammankopplat och inkluderande Europa” och att detta tema skulle vara den gemensamma nämnaren som skulle säkerställa kontinuitet och enhetlighet i de tre ordförandeskapens arbete (Nederländerna, Slovakien och Malta), i linje med EU-arbetsplanen för ungdomsfrågor för 2016–2018,

SOM ÄR MEDVETET OM ATT

| 2. | den strukturerade dialogen utgår från delaktighet, och att resultatet av den femte arbetscykeln bygger på de nationella samråden under det nederländska, det slovakiska och det maltesiska ordförandeskapet samt på EU:s ungdomskonferenser i Amsterdam i april 2016, i Košice i oktober 2016 och på Malta i mars 2017, |
| --- | --- |

2.

den strukturerade dialogen utgår från delaktighet, och att resultatet av den femte arbetscykeln bygger på de nationella samråden under det nederländska, det slovakiska och det maltesiska ordförandeskapet samt på EU:s ungdomskonferenser i Amsterdam i april 2016, i Košice i oktober 2016 och på Malta i mars 2017,

| 3. | det nederländska ordförandeskapet fokuserade på att utforska de utmaningar och problem som ungdomar möter i dagens Europa; under ungdomskonferensen i Amsterdam (april 2016) utarbetades vägledande frågor för samråd med ungdomar och nationella arbetsgrupper på medlemsstatsnivå uppmanades att genomföra samråden och ge återkoppling, |
| --- | --- |

3.

det nederländska ordförandeskapet fokuserade på att utforska de utmaningar och problem som ungdomar möter i dagens Europa; under ungdomskonferensen i Amsterdam (april 2016) utarbetades vägledande frågor för samråd med ungdomar och nationella arbetsgrupper på medlemsstatsnivå uppmanades att genomföra samråden och ge återkoppling,

| 4. | man vid ungdomskonferensen i Košice (oktober 2016) behandlade och diskuterade resultaten av samråden med ungdomar och företrädare för ungdomar, samtidigt som man tillsammans med företrädare från medlemsstaterna utarbetade gemensamma rekommendationer från den strukturerade dialogen om ungdomsfrågor, vilka jämsides med situationen för ungdomar i Europa diskuterades vid mötet i rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) i november 2016; resultaten av denna diskussion överlämnades till Europeiska rådets ordförande, |
| --- | --- |

4.

man vid ungdomskonferensen i Košice (oktober 2016) behandlade och diskuterade resultaten av samråden med ungdomar och företrädare för ungdomar, samtidigt som man tillsammans med företrädare från medlemsstaterna utarbetade gemensamma rekommendationer från den strukturerade dialogen om ungdomsfrågor, vilka jämsides med situationen för ungdomar i Europa diskuterades vid mötet i rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) i november 2016; resultaten av denna diskussion överlämnades till Europeiska rådets ordförande,

| 5. | man under ungdomskonferensen på Malta (mars 2017) fortsatte diskussionen om de gemensamma rekommendationerna, tog fram prioriteringar och utarbetade åtgärder för genomförandet, |
| --- | --- |

5.

man under ungdomskonferensen på Malta (mars 2017) fortsatte diskussionen om de gemensamma rekommendationerna, tog fram prioriteringar och utarbetade åtgärder för genomförandet,

NOTERAR

| 6. | de gemensamma rekommendationerna och föreslagna åtgärderna från den strukturerade dialogen om ungdomsfrågor – Göra det möjligt för alla ungdomar att delta i ett pluralistiskt, sammankopplat och inkluderande Europa – vilka är inriktade på ämnena tillgång till kritisk information av hög kvalitet, att bygga upp återhämtningsförmågan och självförtroendet, bortom rädsla och intolerans, mot ett utbildningssystem som tar till vara ungdomars potential, främja ungdomars engagemang i samhället, återuppbygga ungdomars förtroende för det europeiska projektet, rörlighetsprogram för alla, samt effekten av ungdomsarbete och ungdomsorganisationer för alla enligt bilagan. |
| --- | --- |

6.

de gemensamma rekommendationerna och föreslagna åtgärderna från den strukturerade dialogen om ungdomsfrågor – Göra det möjligt för alla ungdomar att delta i ett pluralistiskt, sammankopplat och inkluderande Europa – vilka är inriktade på ämnena tillgång till kritisk information av hög kvalitet, att bygga upp återhämtningsförmågan och självförtroendet, bortom rädsla och intolerans, mot ett utbildningssystem som tar till vara ungdomars potential, främja ungdomars engagemang i samhället, återuppbygga ungdomars förtroende för det europeiska projektet, rörlighetsprogram för alla, samt effekten av ungdomsarbete och ungdomsorganisationer för alla enligt bilagan.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| 7. | om lämpligt beakta de gemensamma rekommendationerna och föreslagna åtgärderna från den strukturerade dialogen om ungdomsfrågor, när de utarbetar och genomför den framtida ungdomspolitiken, |
| --- | --- |

7.

om lämpligt beakta de gemensamma rekommendationerna och föreslagna åtgärderna från den strukturerade dialogen om ungdomsfrågor, när de utarbetar och genomför den framtida ungdomspolitiken,

| 8. | genomföra en översyn av processen för den strukturerade dialogen och dess mål för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 och reflektera över innovativa och verkningsfulla sätt att främja en meningsfull och konstruktiv dialog och interaktion med ungdomar från olika bakgrunder, ungdomsorganisationer, ungdomsforskare och beslutsfattare, inbegripet berörda aktörer från andra relevanta sektorer, |
| --- | --- |

8.

genomföra en översyn av processen för den strukturerade dialogen och dess mål för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 och reflektera över innovativa och verkningsfulla sätt att främja en meningsfull och konstruktiv dialog och interaktion med ungdomar från olika bakgrunder, ungdomsorganisationer, ungdomsforskare och beslutsfattare, inbegripet berörda aktörer från andra relevanta sektorer,

UPPMANAR KOMMISSIONEN

| 9. | at, på grundval av på evidens, utvärdering och samråd lägga fram förslag om en förnyad process för den strukturerade dialogen som en del av det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018, |
| --- | --- |

9.

at, på grundval av på evidens, utvärdering och samråd lägga fram förslag om en förnyad process för den strukturerade dialogen som en del av det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018,

ÄR VIDARE ENIGT OM ATT

| 10. | den övergripande prioriteringen för den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdomsorganisationer för nästa arbetscykel (1 juli 2017–31 december 2018), med tanke på att den förnyade ramen för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) kommer att avslutas 2018, bör inriktas på nästa ram för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet varvid den sjätte cykeln av den strukturerade dialogen kommer att gå under beteckningen ”Ungdomar i Europa: Vad händer nu?”, |
| --- | --- |

10.

den övergripande prioriteringen för den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdomsorganisationer för nästa arbetscykel (1 juli 2017–31 december 2018), med tanke på att den förnyade ramen för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) kommer att avslutas 2018, bör inriktas på nästa ram för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet varvid den sjätte cykeln av den strukturerade dialogen kommer att gå under beteckningen ”Ungdomar i Europa: Vad händer nu?”,

| 11. | fokus för nästa ordförandeskapstrio – Estland, Bulgarien och Österrike – för den sjätte arbetscykeln i den strukturerade dialogen kommer att vara att utvärdera, se över och förnya den strukturerade dialogen samt att ytterligare förbättra och främja den. |
| --- | --- |

11.

fokus för nästa ordförandeskapstrio – Estland, Bulgarien och Österrike – för den sjätte arbetscykeln i den strukturerade dialogen kommer att vara att utvärdera, se över och förnya den strukturerade dialogen samt att ytterligare förbättra och främja den.

---

(1)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 10.

---

BILAGA

Gemensamma rekommendationer från den strukturerade dialogen om ungdomsfrågor

Göra det möjligt för alla ungdomar att delta i ett pluralistiskt, sammankopplat och inkluderande Europa

Tillgång till kritisk information av hög kvalitet

| 1. | EU:s institutioner och medlemsstaterna bör utarbeta eller fortsätta att genomföra en evidensbaserad politik och praxis som syftar till att fortlöpande förbättra ungdomars förmåga att kritiskt utvärdera och bearbeta information både genom formell och icke-formell utbildning. |
| --- | --- |

1.

EU:s institutioner och medlemsstaterna bör utarbeta eller fortsätta att genomföra en evidensbaserad politik och praxis som syftar till att fortlöpande förbättra ungdomars förmåga att kritiskt utvärdera och bearbeta information både genom formell och icke-formell utbildning.

| 2. | EU:s institutioner och medlemsstaterna bör i samarbete med det civila samhällets organisationer stödja ungdomsledda medier som är öppna, oberoende och mångsidiga, eftersom det bidrar till att främja mediekompetens och kritiskt och analytiskt tänkande bland ungdomar. Europaparlamentets utskott för kultur och utbildning och Europeiska kommissionen uppmanas att beakta denna aspekt vid översynen av Erasmus +, Ett Europa för medborgarna, Kreativa Europa och alla andra relevanta program. |
| --- | --- |

2.

EU:s institutioner och medlemsstaterna bör i samarbete med det civila samhällets organisationer stödja ungdomsledda medier som är öppna, oberoende och mångsidiga, eftersom det bidrar till att främja mediekompetens och kritiskt och analytiskt tänkande bland ungdomar. Europaparlamentets utskott för kultur och utbildning och Europeiska kommissionen uppmanas att beakta denna aspekt vid översynen av Erasmus +, Ett Europa för medborgarna, Kreativa Europa och alla andra relevanta program.

Ungdomar som är utsatta för påfrestningar: att bygga upp återhämtningsförmågan och självförtroendet

| 1. | Med tanke på att förväntningarna på att prestera i konkurrens med andra ökar i utbildningssammanhang måste nationella behöriga myndigheter säkerställa att ungdomar har tillräckligt med tid och utrymme för aktiviteter som hjälper dem att bygga upp motståndskraft, självkänsla och självförtroende. |
| --- | --- |

1.

Med tanke på att förväntningarna på att prestera i konkurrens med andra ökar i utbildningssammanhang måste nationella behöriga myndigheter säkerställa att ungdomar har tillräckligt med tid och utrymme för aktiviteter som hjälper dem att bygga upp motståndskraft, självkänsla och självförtroende.

| 2. | Nationella behöriga myndigheter bör genomföra utbildningar om psykiskt välbefinnande och psykisk hälsa, både via det formella utbildningssystemet och i en icke-formell miljö. Målet är att bryta stigmatiseringen genom att öka medvetenheten och att göra det möjligt för ungdomar att lära sig hur man kan värna sin psykiska hälsa och hur man kommunicerar med jämnåriga om detta ämne. |
| --- | --- |

2.

Nationella behöriga myndigheter bör genomföra utbildningar om psykiskt välbefinnande och psykisk hälsa, både via det formella utbildningssystemet och i en icke-formell miljö. Målet är att bryta stigmatiseringen genom att öka medvetenheten och att göra det möjligt för ungdomar att lära sig hur man kan värna sin psykiska hälsa och hur man kommunicerar med jämnåriga om detta ämne.

Bortom rädsla och intolerans – att uppleva mångfald

| 1. | Europeiska och nationella myndigheter bör öka finansieringen och det institutionella stödet till inrättandet av lokala program och utbyten på nationell nivå för att ge alla ungdomar möjlighet till direktkontakt med andra från olika bakgrunder och miljöer, för att stärka den interkulturella kompetensen, bekämpa diskriminering, främja medkänsla och solidaritet och låta dem uppleva fördelarna med mångfald. |
| --- | --- |

1.

Europeiska och nationella myndigheter bör öka finansieringen och det institutionella stödet till inrättandet av lokala program och utbyten på nationell nivå för att ge alla ungdomar möjlighet till direktkontakt med andra från olika bakgrunder och miljöer, för att stärka den interkulturella kompetensen, bekämpa diskriminering, främja medkänsla och solidaritet och låta dem uppleva fördelarna med mångfald.

| 2. | För att alla ungdomar ska kunna leva i ett pluralistiskt Europa måste EU och de nationella behöriga myndigheterna utarbeta eller stödja utbildnings- och utvecklingsprogram för lärare och skolor i syfte att skapa en trygg och inkluderande miljö, där ungdomar kan utveckla de färdigheter som behövs för att övervinna fruktan och diskriminering. |
| --- | --- |

2.

För att alla ungdomar ska kunna leva i ett pluralistiskt Europa måste EU och de nationella behöriga myndigheterna utarbeta eller stödja utbildnings- och utvecklingsprogram för lärare och skolor i syfte att skapa en trygg och inkluderande miljö, där ungdomar kan utveckla de färdigheter som behövs för att övervinna fruktan och diskriminering.

Mot ett utbildningssystem som tar till vara ungdomars potential

| 1. | Vi ber alla medlemsstater att engagera sig för att säkerställa väglednings- och rådgivningstjänster som gör det möjligt för alla ungdomar att utvecklas och att finna sin väg i livet genom alla utbildningsstadier. |
| --- | --- |

1.

Vi ber alla medlemsstater att engagera sig för att säkerställa väglednings- och rådgivningstjänster som gör det möjligt för alla ungdomar att utvecklas och att finna sin väg i livet genom alla utbildningsstadier.

| 2. | Utbildningsväsendet lyckas inte förse ungdomar med de nödvändiga praktiska färdigheter som är relevanta i det moderna samhället. Vi uppmanar kraftfullt alla medlemsstater att uppmuntra införandet av praktiska färdigheter för livet som en del i utbildningen, så att ungdomar kan bli aktiva deltagare i pluralistiska samhällen och på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

2.

Utbildningsväsendet lyckas inte förse ungdomar med de nödvändiga praktiska färdigheter som är relevanta i det moderna samhället. Vi uppmanar kraftfullt alla medlemsstater att uppmuntra införandet av praktiska färdigheter för livet som en del i utbildningen, så att ungdomar kan bli aktiva deltagare i pluralistiska samhällen och på arbetsplatsen.

Främja ungdomars engagemang i samhället, särskilt för utsatta grupper

| 1. | Utbildningsinstitutioner och lokala aktörer bör i samarbete med ungdomar tillhandahålla skräddarsytt stöd och tillgängliga tjänster samt skapa utrymmen för meningsfull interaktion, så att alla ungdomar kan upptäcka och bejaka sin personliga identitet och sitt personliga värde. Detta är grunden för att bygga upp ömsesidigt förtroende mellan ungdomar från olika bakgrunder. |
| --- | --- |

1.

Utbildningsinstitutioner och lokala aktörer bör i samarbete med ungdomar tillhandahålla skräddarsytt stöd och tillgängliga tjänster samt skapa utrymmen för meningsfull interaktion, så att alla ungdomar kan upptäcka och bejaka sin personliga identitet och sitt personliga värde. Detta är grunden för att bygga upp ömsesidigt förtroende mellan ungdomar från olika bakgrunder.

| 2. | Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör se till att alla ungdomar, oavsett sin personliga och sociala situation, fritt kan delta i volontärverksamhet, genom att göra sådan verksamhet tillgänglig. Engagemang i bland annat ungdomsorganisationer bör säkerställas, i syfte att skapa en känsla av tillhörighet och stärka ungdomars roll som medborgare. |
| --- | --- |

2.

Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör se till att alla ungdomar, oavsett sin personliga och sociala situation, fritt kan delta i volontärverksamhet, genom att göra sådan verksamhet tillgänglig. Engagemang i bland annat ungdomsorganisationer bör säkerställas, i syfte att skapa en känsla av tillhörighet och stärka ungdomars roll som medborgare.

Återuppbygga ungdomars förtroende för det europeiska projektet

| 1. | Europeiska kommissionen och Europeiska ungdomsforumet bör arbeta tillsammans för att analysera och förstå hur ungdomar får tillgång till kommunikation från och om EU och för att utarbeta en kommunikationsstrategi för att informera unga européer om EU och hur man kan påverka EU-projektet i positiv riktning. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen och Europeiska ungdomsforumet bör arbeta tillsammans för att analysera och förstå hur ungdomar får tillgång till kommunikation från och om EU och för att utarbeta en kommunikationsstrategi för att informera unga européer om EU och hur man kan påverka EU-projektet i positiv riktning.

| 2. | Som ett sätt att överbrygga avståndet mellan ungdomar och EU och dess politik, bör nationella och/eller regionala EU-ungdomsfestivaler anordnas i alla medlemsstater i samband med europeiska initiativ. Dessa festivaler bör samla ungdomar från olika bakgrunder och innehålla en kombination av sociala, politiska och kulturella aktiviteter. Dessa evenemang kommer att främja ungdomars lärande och diskussioner om EU och dess möjligheter och kommer att bidra till utformandet av EU:s politik, samtidigt som deltagarna har roligt tillsammans. |
| --- | --- |

2.

Som ett sätt att överbrygga avståndet mellan ungdomar och EU och dess politik, bör nationella och/eller regionala EU-ungdomsfestivaler anordnas i alla medlemsstater i samband med europeiska initiativ. Dessa festivaler bör samla ungdomar från olika bakgrunder och innehålla en kombination av sociala, politiska och kulturella aktiviteter. Dessa evenemang kommer att främja ungdomars lärande och diskussioner om EU och dess möjligheter och kommer att bidra till utformandet av EU:s politik, samtidigt som deltagarna har roligt tillsammans.

Rörlighetsprogram: arbete och utbildning för alla

| 1. | Medlemsstaterna och Europeiska kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar för att övervinna befintliga hinder för unga människors tillgång till rörlighet. Tillgången till rörlighetsprogram bör förenklas och anpassas bättre till ungdomars olika behov. Information och vägledning bör ges för att sprida medvetenhet om möjligheterna till rörlighet. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna och Europeiska kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar för att övervinna befintliga hinder för unga människors tillgång till rörlighet. Tillgången till rörlighetsprogram bör förenklas och anpassas bättre till ungdomars olika behov. Information och vägledning bör ges för att sprida medvetenhet om möjligheterna till rörlighet.

| 2. | EU:s medlemsstater bör inrätta en rättslig ram för erkännande och validering av kompetens som förvärvats genom rörlighetsprogram på nationell och europeisk nivå. Detta kommer inte bara att ge likvärdig tillgång till olika utbildningsmöjligheter, utan även validera uppnådda färdigheter och bidra till social inkludering av ungdomar. |
| --- | --- |

2.

EU:s medlemsstater bör inrätta en rättslig ram för erkännande och validering av kompetens som förvärvats genom rörlighetsprogram på nationell och europeisk nivå. Detta kommer inte bara att ge likvärdig tillgång till olika utbildningsmöjligheter, utan även validera uppnådda färdigheter och bidra till social inkludering av ungdomar.

Effekten av ungdomsarbete och ungdomsorganisationer för alla

| 1. | Medlemsstaterna och Europeiska kommissionen bör främja och stödja en rad virtuella och fysiska utrymmen avsedda för kvalificerat ungdomsarbete i syfte att tillgodose alla ungdomars behov och intressen. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna och Europeiska kommissionen bör främja och stödja en rad virtuella och fysiska utrymmen avsedda för kvalificerat ungdomsarbete i syfte att tillgodose alla ungdomars behov och intressen.

| 2. | Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör anslå tillräckliga medel, så att ungdomsarbets- och ungdomsorganisationer kan genomföra hållbart ungdomsarbete, som är tillgängligt, relevant och meningsfullt för alla ungdomar. |
| --- | --- |

2.

Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör anslå tillräckliga medel, så att ungdomsarbets- och ungdomsorganisationer kan genomföra hållbart ungdomsarbete, som är tillgängligt, relevant och meningsfullt för alla ungdomar.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/5

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott

(1 juli 2017–31 december 2020)

(2017/C 189/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

I.   INLEDNING

| 1. | ERINRAR om den befogenhet som tilldelas Europeiska unionen, särskilt i artiklarna 6 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att idrott är ett område där åtgärder på EU-nivå bör stödja, samordna och komplettera medlemsstaternas åtgärder, |
| --- | --- |

1.

ERINRAR om den befogenhet som tilldelas Europeiska unionen, särskilt i artiklarna 6 och 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det anges att idrott är ett område där åtgärder på EU-nivå bör stödja, samordna och komplettera medlemsstaternas åtgärder,

| 2. | ERINRAR om resolutionerna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott för 2011–2014 (1) respektive för tiden 2014–2017 (2), |
| --- | --- |

2.

ERINRAR om resolutionerna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott för 2011–2014 (1) respektive för tiden 2014–2017 (2),

| 3. | VÄLKOMNAR rapporten från kommissionen om genomförandet och relevansen av EU-arbetsplanen för idrott 2014–2017 (3), |
| --- | --- |

3.

VÄLKOMNAR rapporten från kommissionen om genomförandet och relevansen av EU-arbetsplanen för idrott 2014–2017 (3),

| 4. | ANSER att idrott kan bidra till de övergripande prioriteringarna på EU:s säkerhetsagenda samt ekonomiska och socialpolitiska agenda och framför allt till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla, |
| --- | --- |

4.

ANSER att idrott kan bidra till de övergripande prioriteringarna på EU:s säkerhetsagenda samt ekonomiska och socialpolitiska agenda och framför allt till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla,

| 5. | ÄR MEDVETNA OM att idrott spelar en positiv roll i det sektorsövergripande samarbetet på EU-nivå och därigenom bidrar till att säkerställa en hållbar utveckling och att på lämpligt sätt bemöta de övergripande socioekonomiska och säkerhetsrelaterade utmaningar som EU står inför, inbegripet migration, social utestängning, radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism, arbetslöshet samt ohälsosamma livsstilar och fetma, |
| --- | --- |

5.

ÄR MEDVETNA OM att idrott spelar en positiv roll i det sektorsövergripande samarbetet på EU-nivå och därigenom bidrar till att säkerställa en hållbar utveckling och att på lämpligt sätt bemöta de övergripande socioekonomiska och säkerhetsrelaterade utmaningar som EU står inför, inbegripet migration, social utestängning, radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism, arbetslöshet samt ohälsosamma livsstilar och fetma,

| 6. | INSER behovet av lämpligt samarbete med idrottens aktörer, bland annat genom den strukturerade dialogen (4), |
| --- | --- |

6.

INSER behovet av lämpligt samarbete med idrottens aktörer, bland annat genom den strukturerade dialogen (4),

| 7. | NOTERAR resultaten av 2014 års Eurobarometer för idrott och motion och inser att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna, bland annat i fråga om resultat när det gäller frivilligarbete och stillasittande livsstil, och noterar Eurostats statistik som omfattar centrala ekonomiska och sociala uppgifter om idrott, |
| --- | --- |

7.

NOTERAR resultaten av 2014 års Eurobarometer för idrott och motion och inser att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna, bland annat i fråga om resultat när det gäller frivilligarbete och stillasittande livsstil, och noterar Eurostats statistik som omfattar centrala ekonomiska och sociala uppgifter om idrott,

| 8. | INSER behovet av att samarbeta med tredjeländer, särskilt kandidatländer och potentiella kandidatländer för EU, för att främja europeiska värden genom idrottsdiplomati samt med behöriga internationella organisationer på idrottsområdet, inbegripet Europarådet, Wada och Världshälsoorganisationen, |
| --- | --- |

8.

INSER behovet av att samarbeta med tredjeländer, särskilt kandidatländer och potentiella kandidatländer för EU, för att främja europeiska värden genom idrottsdiplomati samt med behöriga internationella organisationer på idrottsområdet, inbegripet Europarådet, Wada och Världshälsoorganisationen,

| 9. | ENAS FÖLJAKTLIGEN OM






  — | att vidareutveckla en ram för europeiskt samarbete på idrottsområdet genom att upprätta en tredje EU-arbetsplan för medlemsstaternas och kommissionens åtgärder på idrottsområdet, |
| --- | --- | --- |

9.

ENAS FÖLJAKTLIGEN OM

—

att vidareutveckla en ram för europeiskt samarbete på idrottsområdet genom att upprätta en tredje EU-arbetsplan för medlemsstaternas och kommissionens åtgärder på idrottsområdet,

| — | en konkret tidsram för arbetsplanen, nämligen 1 juli 2017–31 december 2020, |
| --- | --- |

—

en konkret tidsram för arbetsplanen, nämligen 1 juli 2017–31 december 2020,

| — | att verksamheten på EU-nivå inom idrotten bör inriktas på de prioriterade teman, nyckelfrågor, resultat, arbetsmetoder och strukturer som förtecknas i denna arbetsplan enligt bilaga I, |
| --- | --- |

—

att verksamheten på EU-nivå inom idrotten bör inriktas på de prioriterade teman, nyckelfrågor, resultat, arbetsmetoder och strukturer som förtecknas i denna arbetsplan enligt bilaga I,

II.   VIDAREUTVECKLING AV IDROTTENS EUROPEISKA DIMENSION GENOM FASTSTÄLLANDET AV EN EU-ARBETSPLAN

| 10. | ANSER att följande vägledande mål bör styra denna EU-arbetsplan för idrott, nämligen






  — | att genom sektorsövergripande samarbete säkerställa att man på andra EU-politikområden är medveten om hur idrotten kan bidra till bemötandet av de politiska utmaningar som EU står inför, |
| --- | --- | --- |

10.

ANSER att följande vägledande mål bör styra denna EU-arbetsplan för idrott, nämligen

—

att genom sektorsövergripande samarbete säkerställa att man på andra EU-politikområden är medveten om hur idrotten kan bidra till bemötandet av de politiska utmaningar som EU står inför,

| — | att ytterligare stärka evidensbasen för idrott, |
| --- | --- |

—

att ytterligare stärka evidensbasen för idrott,

| — | att verka för samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen – och när så är lämpligt med idrottsrörelsen och andra berörda aktörer – i syfte att på längre sikt uppnå ett mervärde på EU-nivå inom idrotten, |
| --- | --- |

—

att verka för samarbete och samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen – och när så är lämpligt med idrottsrörelsen och andra berörda aktörer – i syfte att på längre sikt uppnå ett mervärde på EU-nivå inom idrotten,

| — | att möta gränsöverskridande utmaningar med hjälp av en samordnad EU-strategi, |
| --- | --- |

—

att möta gränsöverskridande utmaningar med hjälp av en samordnad EU-strategi,

| — | att beakta idrottens särart, |
| --- | --- |

—

att beakta idrottens särart,

| — | att bidra till de övergripande prioriteringarna på EU:s ekonomiska och socialpolitiska agenda och till en hållbar utveckling i syfte att främja sysselsättning, tillväxt och investeringar samt förbereda sig för tiden efter 2020 (5), |
| --- | --- |

—

att bidra till de övergripande prioriteringarna på EU:s ekonomiska och socialpolitiska agenda och till en hållbar utveckling i syfte att främja sysselsättning, tillväxt och investeringar samt förbereda sig för tiden efter 2020 (5),

| — | att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

att främja jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | att beakta förhållandet mellan utbildning och idrott, inbegripet dubbla karriärer, |
| --- | --- |

—

att beakta förhållandet mellan utbildning och idrott, inbegripet dubbla karriärer,

| — | att bygga vidare på de framsteg som gjorts med EU:s två första arbetsplaner för idrott, |
| --- | --- |

—

att bygga vidare på de framsteg som gjorts med EU:s två första arbetsplaner för idrott,

| — | att komplettera och förstärka effekterna av verksamhet som inletts inom ramen för programmet Erasmus+ på idrottsområdet, |
| --- | --- |

—

att komplettera och förstärka effekterna av verksamhet som inletts inom ramen för programmet Erasmus+ på idrottsområdet,

| — | att bidra till utvecklingen av idrott på gräsrotsnivå i EU, |
| --- | --- |

—

att bidra till utvecklingen av idrott på gräsrotsnivå i EU,

| 11. | UNDERSTRYKER att denna EU-arbetsplan bör utgöra ett flexibelt ramverk och verktyg som snabbt kan reagera på utvecklingen inom idrottsområdet och beakta de kommande ordförandeskapens prioriteringar, |
| --- | --- |

11.

UNDERSTRYKER att denna EU-arbetsplan bör utgöra ett flexibelt ramverk och verktyg som snabbt kan reagera på utvecklingen inom idrottsområdet och beakta de kommande ordförandeskapens prioriteringar,

| 12. | ÄR ENIGA om att medlemsstaterna och kommissionen under den period som omfattas av denna arbetsplan bör prioritera nedanstående teman och nyckelfrågor, vilka kan kompletteras av varje ordförandeskap mot bakgrund av eventuell ny händelseutveckling,






  1. | idrottens integritet, särskilt främjande av goda styrelseformer inbegripet skydd av minderåriga, idrottens särart, bekämpning av korruption och uppgjorda matcher samt bekämpning av dopning, |
| --- | --- | --- |

12.

ÄR ENIGA om att medlemsstaterna och kommissionen under den period som omfattas av denna arbetsplan bör prioritera nedanstående teman och nyckelfrågor, vilka kan kompletteras av varje ordförandeskap mot bakgrund av eventuell ny händelseutveckling,

1.

idrottens integritet, särskilt främjande av goda styrelseformer inbegripet skydd av minderåriga, idrottens särart, bekämpning av korruption och uppgjorda matcher samt bekämpning av dopning,

| 2. | idrottens ekonomiska aspekter, särskilt innovation inom idrotten samt idrott och den digitala inre marknaden, |
| --- | --- |

2.

idrottens ekonomiska aspekter, särskilt innovation inom idrotten samt idrott och den digitala inre marknaden,

| 3. | idrott och samhälle, särskilt social inkludering, tränarnas roll, utbildning inom och genom idrott, idrott och hälsa, idrott och miljö och idrott och medier samt idrottsdiplomati, |
| --- | --- |

3.

idrott och samhälle, särskilt social inkludering, tränarnas roll, utbildning inom och genom idrott, idrott och hälsa, idrott och miljö och idrott och medier samt idrottsdiplomati,

varvid de närmare detaljerna för förverkligandet av ovanstående nyckelfrågor anges i bilaga I,

| 13. | ÄR ENIGA OM att






  — | EU-arbetsplanen får ses över av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, mot bakgrund av uppnådda resultat och av den politiska utvecklingen på EU-nivå, |
| --- | --- | --- |

13.

ÄR ENIGA OM att

—

EU-arbetsplanen får ses över av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, mot bakgrund av uppnådda resultat och av den politiska utvecklingen på EU-nivå,

| — | en halvtidsöversyn av EU-arbetsplanen kommer att göras under första halvåret 2019, |
| --- | --- |

—

en halvtidsöversyn av EU-arbetsplanen kommer att göras under första halvåret 2019,

III.   ARBETSMETODER OCH ARBETSSTRUKTURER

| 14. | INSER att det finns ett behov av att fortsätta det nära samarbetet mellan medlemsstaterna samt med kommissionen i syfte att genomföra arbetsplanen och inser vidare att idrottsrörelsen och relevanta behöriga organisationer på nationell, europeisk och internationell nivå, t.ex. Europarådet, Wada och WHO, bör vara nära knutna till detta samarbete, |
| --- | --- |

14.

INSER att det finns ett behov av att fortsätta det nära samarbetet mellan medlemsstaterna samt med kommissionen i syfte att genomföra arbetsplanen och inser vidare att idrottsrörelsen och relevanta behöriga organisationer på nationell, europeisk och internationell nivå, t.ex. Europarådet, Wada och WHO, bör vara nära knutna till detta samarbete,

| 15. | ANSER att det
  bör fastställas lämpliga arbetsstrukturer och arbetsmetoder för uppföljning av resultaten av EU:s två första arbetsplaner och för utveckling av nya resultat i enlighet med de prioriterade teman och nyckelfrågor som anges i punkt 12 ovan, varvid det
  när så är lämpligt bör anordnas expertgruppsmöten och klustermöten av kommissionen på de politikområden som har behandlats ingående bland annat i denna och tidigare arbetsplaner för idrott,
  kan anordnas möten på en eller flera medlemsstaters initiativ om frågor av gemensamt intresse (grupper av intresserade medlemsstater), då man bland annat behandlar peer learning-verksamhet bland deltagande medlemsstater,
  inom ramen för andra strukturer och arbetsmetoder kan inbegripas ordförandeskapskonferenser och seminarier, informella möten mellan idrottsministrar och direktörer för idrottsfrågor, kommissionsstudier och kommissionskonferenser och seminarier,
  de viktigaste principerna för de olika arbetsmetoderna anges i bilaga II,
  genomförandet av denna EU-arbetsplan kommer under det andra halvåret 2020 att utvärderas av rådet på grundval av en rapport som utarbetas av kommissionen under det första halvåret 2020, |
| --- | --- |

15.

ANSER att det

bör fastställas lämpliga arbetsstrukturer och arbetsmetoder för uppföljning av resultaten av EU:s två första arbetsplaner och för utveckling av nya resultat i enlighet med de prioriterade teman och nyckelfrågor som anges i punkt 12 ovan, varvid det

när så är lämpligt bör anordnas expertgruppsmöten och klustermöten av kommissionen på de politikområden som har behandlats ingående bland annat i denna och tidigare arbetsplaner för idrott,

kan anordnas möten på en eller flera medlemsstaters initiativ om frågor av gemensamt intresse (grupper av intresserade medlemsstater), då man bland annat behandlar peer learning-verksamhet bland deltagande medlemsstater,

inom ramen för andra strukturer och arbetsmetoder kan inbegripas ordförandeskapskonferenser och seminarier, informella möten mellan idrottsministrar och direktörer för idrottsfrågor, kommissionsstudier och kommissionskonferenser och seminarier,

de viktigaste principerna för de olika arbetsmetoderna anges i bilaga II,

genomförandet av denna EU-arbetsplan kommer under det andra halvåret 2020 att utvärderas av rådet på grundval av en rapport som utarbetas av kommissionen under det första halvåret 2020,

IV.   YTTERLIGARE ÅTGÄRDER

| 16. | UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT






  — | arbeta tillsammans med kommissionen för att genomföra denna EU-arbetsplan på ett effektivt sätt och använda de arbetsstrukturer och arbetsmetoder som anges i denna resolution, |
| --- | --- | --- |

16.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

—

arbeta tillsammans med kommissionen för att genomföra denna EU-arbetsplan på ett effektivt sätt och använda de arbetsstrukturer och arbetsmetoder som anges i denna resolution,

| — | med respekt för subsidiaritetsprincipen och oberoendet för idrottens ledningsstrukturer ta vederbörlig hänsyn till denna EU-arbetsplan när den nationella politiken utformas, |
| --- | --- |

—

med respekt för subsidiaritetsprincipen och oberoendet för idrottens ledningsstrukturer ta vederbörlig hänsyn till denna EU-arbetsplan när den nationella politiken utformas,

| — | regelbundet informera och vid behov konsultera idrottens aktörer om framstegen med genomförandet av EU-arbetsplanen för att säkerställa att verksamheten är relevant och synlig, |
| --- | --- |

—

regelbundet informera och vid behov konsultera idrottens aktörer om framstegen med genomförandet av EU-arbetsplanen för att säkerställa att verksamheten är relevant och synlig,

| — | vid behov i medlemsstaterna och på lämpliga nivåer sprida de resultat som uppnåtts under denna och tidigare EU-arbetsplaner för idrott, |
| --- | --- |

—

vid behov i medlemsstaterna och på lämpliga nivåer sprida de resultat som uppnåtts under denna och tidigare EU-arbetsplaner för idrott,

| — | anordna möten om frågor av gemensamt intresse (grupper av intresserade medlemsstater), |
| --- | --- |

—

anordna möten om frågor av gemensamt intresse (grupper av intresserade medlemsstater),

| — | ta initiativ till och leda peer learning-verksamhet i samarbete med kommissionen, |
| --- | --- |

—

ta initiativ till och leda peer learning-verksamhet i samarbete med kommissionen,

| 17. | UPPMANAR ORDFÖRANDESKAPEN I RÅDET ATT






  — | bland annat inom ramen för ordförandeskapstrion beakta EU-arbetsplanens prioriterade teman vid utformning av sina program och bygga vidare på de resultat som redan uppnåtts, |
| --- | --- | --- |

17.

UPPMANAR ORDFÖRANDESKAPEN I RÅDET ATT

—

bland annat inom ramen för ordförandeskapstrion beakta EU-arbetsplanens prioriterade teman vid utformning av sina program och bygga vidare på de resultat som redan uppnåtts,

| — | underrätta medlemsstaterna om pågående eller planerat arbete inom andra rådskonstellationer som har konsekvenser för idrotten, |
| --- | --- |

—

underrätta medlemsstaterna om pågående eller planerat arbete inom andra rådskonstellationer som har konsekvenser för idrotten,

| — | mot slutet av den period som denna resolution omfattar och på grundval av en rapport som utarbetats av kommissionen lägga fram förslag till ett nytt utkast till EU-arbetsplan för den efterföljande perioden om så är lämpligt, |
| --- | --- |

—

mot slutet av den period som denna resolution omfattar och på grundval av en rapport som utarbetats av kommissionen lägga fram förslag till ett nytt utkast till EU-arbetsplan för den efterföljande perioden om så är lämpligt,

| — | överväga en utvärdering av den strukturerade dialogen med idrottsrörelsen (6), |
| --- | --- |

—

överväga en utvärdering av den strukturerade dialogen med idrottsrörelsen (6),

| 18. | UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT






  — | samarbeta med medlemsstaterna för att genomföra denna arbetsplan, särskilt när det gäller de resultat som anges i bilaga I, |
| --- | --- | --- |

18.

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

—

samarbeta med medlemsstaterna för att genomföra denna arbetsplan, särskilt när det gäller de resultat som anges i bilaga I,

| — | underrätta medlemsstaterna om pågående eller planerade initiativ inom EU:s andra politikområden som påverkar idrotten och om utvecklingen på området inom kommissionen, |
| --- | --- |

—

underrätta medlemsstaterna om pågående eller planerade initiativ inom EU:s andra politikområden som påverkar idrotten och om utvecklingen på området inom kommissionen,

| — | informera arbetsgruppen för idrottsfrågor om expertgruppernas mandat, |
| --- | --- |

—

informera arbetsgruppen för idrottsfrågor om expertgruppernas mandat,

| — | stödja medlemsstaterna och andra relevanta aktörer i deras verksamhet kring de teman och nyckelfrågor som anges i denna resolution, framför allt genom att






  — | undersöka olika sätt att främja deltagande av medlemsstater och experter samt att bjuda in företrädare för idrottsrörelsen och vid behov andra aktörer i de expertgrupper som avses i bilaga I och därvid säkerställa en bred och samordnad representation och sakkunskap, |
| --- | --- | --- |

—

stödja medlemsstaterna och andra relevanta aktörer i deras verksamhet kring de teman och nyckelfrågor som anges i denna resolution, framför allt genom att

—

undersöka olika sätt att främja deltagande av medlemsstater och experter samt att bjuda in företrädare för idrottsrörelsen och vid behov andra aktörer i de expertgrupper som avses i bilaga I och därvid säkerställa en bred och samordnad representation och sakkunskap,

| — | inrätta expertgrupper för






  — | integritet, |
| --- | --- | --- |

—

inrätta expertgrupper för

—

integritet,

| — | kompetens- och personalutveckling inom idrotten, |
| --- | --- |

—

kompetens- och personalutveckling inom idrotten,

| — | inrätta andra former av stöd för att främja utbyte av god praxis och peer learning samt kunskapsuppbyggande (t.ex. studier), |
| --- | --- |

—

inrätta andra former av stöd för att främja utbyte av god praxis och peer learning samt kunskapsuppbyggande (t.ex. studier),

| — | tillhandahålla nödvändig expertrådgivning i antidopningsfrågor, i synnerhet förenligheten av eventuella kommande översyner av Wadas världsantidopningskod med EU-lagstiftningen, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla nödvändig expertrådgivning i antidopningsfrågor, i synnerhet förenligheten av eventuella kommande översyner av Wadas världsantidopningskod med EU-lagstiftningen,

| — | tillhandahålla logistiskt och tekniskt stöd för insamling och spridning av relevant dokumentation och information om EU:s idrottspolitik, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla logistiskt och tekniskt stöd för insamling och spridning av relevant dokumentation och information om EU:s idrottspolitik,

| — | anordna särskilda klustermöten på de politikområden som har behandlats ingående i denna och tidigare arbetsplaner för idrott i syfte att diskutera de politiskt relevanta resultaten av EU-finansierade projekt som gynnar idrotten samt främja utbyte av god praxis och kunskaper om specifika frågor, utvärdera de framsteg som gjorts och identifiera var ytterligare åtgärder behövs, särskilt på de områden som anges i bilaga I, varvid denna typ av möten bör anordnas minst en gång om året, |
| --- | --- |

—

anordna särskilda klustermöten på de politikområden som har behandlats ingående i denna och tidigare arbetsplaner för idrott i syfte att diskutera de politiskt relevanta resultaten av EU-finansierade projekt som gynnar idrotten samt främja utbyte av god praxis och kunskaper om specifika frågor, utvärdera de framsteg som gjorts och identifiera var ytterligare åtgärder behövs, särskilt på de områden som anges i bilaga I, varvid denna typ av möten bör anordnas minst en gång om året,

| — | säkerställa en uppföljning av det arbete som utförts av tidigare högnivågrupper inrättade av kommissionen för ”idrott på gräsrotsnivå” och ”idrott och diplomati”, |
| --- | --- |

—

säkerställa en uppföljning av det arbete som utförts av tidigare högnivågrupper inrättade av kommissionen för ”idrott på gräsrotsnivå” och ”idrott och diplomati”,

| — | säkerställa en uppföljning av rekommendationerna från den tidigare expertgruppen för goda styrelseformer och säkerställa kontinuitet i aktuella frågor som rör bekämpning av uppgjorda matcher, |
| --- | --- |

—

säkerställa en uppföljning av rekommendationerna från den tidigare expertgruppen för goda styrelseformer och säkerställa kontinuitet i aktuella frågor som rör bekämpning av uppgjorda matcher,

| — | främja erkännande av färdigheter och kompetens inom idrott, |
| --- | --- |

—

främja erkännande av färdigheter och kompetens inom idrott,

| — | främja den strukturerade dialogen om idrott, vilket inbegriper anordnandet av EU:s årliga forum för idrott som sammanför alla viktiga berörda parter på olika idrottsnivåer, |
| --- | --- |

—

främja den strukturerade dialogen om idrott, vilket inbegriper anordnandet av EU:s årliga forum för idrott som sammanför alla viktiga berörda parter på olika idrottsnivåer,

| — | utveckla den årliga europeiska idrottsveckan och främja veckan under årets gång som ett sätt att uppmuntra till deltagande i idrott och fysisk aktivitet i linje med denna arbetsplans prioriteringar, |
| --- | --- |

—

utveckla den årliga europeiska idrottsveckan och främja veckan under årets gång som ett sätt att uppmuntra till deltagande i idrott och fysisk aktivitet i linje med denna arbetsplans prioriteringar,

| — | stödja prioriterade teman och motsvarande nyckelfrågor som fastställs i denna arbetsplan med hjälp av programmet Erasmus+ och andra relevanta EU-program samt europeiska struktur- och investeringsfonder, |
| --- | --- |

—

stödja prioriterade teman och motsvarande nyckelfrågor som fastställs i denna arbetsplan med hjälp av programmet Erasmus+ och andra relevanta EU-program samt europeiska struktur- och investeringsfonder,

| — | under det första halvåret 2020 anta en rapport på grundval av frivilliga bidrag från medlemsstaterna om arbetsplanens genomförande och relevans, vilken kommer att ligga till grund för utarbetandet av en eventuell ny EU-arbetsplan under det andra halvåret 2020, |
| --- | --- |

—

under det första halvåret 2020 anta en rapport på grundval av frivilliga bidrag från medlemsstaterna om arbetsplanens genomförande och relevans, vilken kommer att ligga till grund för utarbetandet av en eventuell ny EU-arbetsplan under det andra halvåret 2020,

| — | om så är lämpligt offentliggöra de resultat som uppnåtts inom arbetsstrukturerna för denna och tidigare EU-arbetsplaner för idrott. |
| --- | --- |

—

om så är lämpligt offentliggöra de resultat som uppnåtts inom arbetsstrukturerna för denna och tidigare EU-arbetsplaner för idrott.

---

(1)  EUT C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3)  5516/17 + ADD 1.

(4)  Rådets resolution av den 18 november 2010, där rådet var ense om att med jämna mellanrum, normalt i anslutning till rådets möte, sammankalla ett informellt möte med ledande företrädare för EU:s offentliga myndigheter och idrottsrörelsen i syfte att diskutera frågor som rör EU:s idrottspolitik (EUT C 322, 27.11.2010, s. 1).

(5)  Junckerkommissionens 10 politiska prioriteringar (http://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_sv)

(6)  Inklusive rådets resolution av den 18 november 2010 om den strukturerade dialogen.

---

BILAGA I

Nyckelfrågor (punkt 12), begärda resultat och motsvarande arbetsstrukturer

| Nyckelfråga | Arbetsmetod/Uppgifter | Resultat och måldatum | Under ledning av |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioritering 1: Idrottens integritet |
| Antidopning | Rådet och dess förberedande organ

  Bidrag från experter om antidopningsfrågor, som ska utarbetas vid expertmöten och diskuteras i arbetsgruppen för idrottsfrågor, i synnerhet frågan om förenlighet med EU-lagstiftningen när det gäller en eventuell kommande översyn av Wadas världsantidopningskod | 2017–2019







  — | bidrag från EU |

Nyckelfråga

Arbetsmetod/Uppgifter

Resultat och måldatum

Under ledning av

Prioritering 1: Idrottens integritet

Antidopning

Rådet och dess förberedande organ

Bidrag från experter om antidopningsfrågor, som ska utarbetas vid expertmöten och diskuteras i arbetsgruppen för idrottsfrågor, i synnerhet frågan om förenlighet med EU-lagstiftningen när det gäller en eventuell kommande översyn av Wadas världsantidopningskod

2017–2019

—

bidrag från EU

Kommissionen och ordförandeskapet

Utarbetande av EU:s och dess medlemsstaters ståndpunkt vid mötena i Cahama och Wada, vid behov med hjälp av expertmöten

2017–2020

| — | EU:s ståndpunkt |
| --- | --- |

—

EU:s ståndpunkt

Kommissionen och ordförandeskapet

Seminarium

Olika sätt att förebygga användning av dopning bland ungdomar inom professionell idrott och idrott på gräsrotsnivå

Andra halvåret 2017

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

| — | utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis

Ordförandeskapet

Goda styrelseformer

Expertgrupp

Integritet

Tillämpning av internationellt erkända goda styrelseformer samt standarder och initiativ för korruptionsbekämpning, i synnerhet från andra områden än idrotten, som kan tillämpas på idrottsområdet

Uppgjorda matcher

2018–2020

| — | utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Rådet och dess förberedande organ

Rekommendationer om möjliga framtida åtgärder mot korruption inom idrotten på EU-nivå

Andra halvåret 2019

| — | (ev.) rådets slutsatser |
| --- | --- |

—

(ev.) rådets slutsatser

Ordförandeskapet

Skydd av minderåriga

Studie

Utbredningen av övergrepp mot barn inom idrotten

Första halvåret 2019

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Seminarium

Uppföljning av rekommendationerna för att skydda unga idrottare och skydda barns rättigheter inom idrotten (1)

Andra halvåret 2019

| — | utbyte av god praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av god praxis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Ordförandeskapet

Rådet och dess förberedande organ

Skydd av barns fysiska och moraliska integritet inom idrott på gräsrotsnivå och elitidrott

Andra halvåret 2019

| — | (ev.) rådets slutsatser |
| --- | --- |

—

(ev.) rådets slutsatser

Ordförandeskapet

Idrottens särart

Grupp av intresserade medlemsstater

EU-lagstiftningen i förhållande till idrott och idrottsorganisationer

Första halvåret 2019

| — | (ev.) rekommendationer/lägesrapport |
| --- | --- |

—

(ev.) rekommendationer/lägesrapport

ES, FR, NL, SE

Seminarium

Idrottens särart inom EU

Andra halvåret 2019

| — | diskussion |
| --- | --- |

—

diskussion

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Prioritering 2: Idrottens ekonomiska aspekter

Innovation inom idrotten

Klustermöte

Den ekonomiska nyttan av idrott genom satellitkonton för idrottssektorn. Den praktiska användningen av satellitkonton för idrottssektorn för beslutsfattare i idrottsfrågor

Första halvåret 2018

| — | utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis

Kommissionen

Rådet och dess förberedande organ

Ökad medvetenhet om idrottens ekonomiska aspekter i synnerhet med avseende på Europa 2020-strategin, med fokus på idrottens och innovationens ekonomiska fördelar

Andra halvåret 2018

| — | (ev.) rådets slutsatser |
| --- | --- |

—

(ev.) rådets slutsatser

Ordförandeskapet

Konferens

Ökad medvetenhet om idrottens ekonomiska aspekter i synnerhet med avseende på Europa 2020-strategin, med fokus på idrottens och innovationens ekonomiska fördelar

Andra halvåret 2018

| — | utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Ordförandeskapet

Idrott och den digitala inre marknaden

Seminarium

Den digitala inre marknadens fördelar och utmaningar när det gäller bättre finansiering och kommersialisering av idrott

Första halvåret 2019

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Ordförandeskapet

Prioritering 3: Idrott och samhälle

Idrott och medier

Konferens

Mediernas roll och inflytande inom idrotten

Första halvåret 2020

| — | rapport och utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

rapport och utbyte av bästa praxis

Ordförandeskapet

Rådet och dess förberedande organ

Mediernas roll och inflytande inom idrotten

| — | (ev.) rådets slutsatser |
| --- | --- |

—

(ev.) rådets slutsatser

Ordförandeskapet

Tränarnas roll

Rådet och dess förberedande organ

Tränarnas roll i samhället

Andra halvåret 2017

| — | (ev.) rådets slutsatser |
| --- | --- |

—

(ev.) rådets slutsatser

Ordförandeskapet

Konferens

Tränarnas roll, status och ansvar i samhället

Andra halvåret 2017

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

| — | utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis

Ordförandeskapet

Utbildning i och genom idrott

Konferens

Fysisk aktivitet, idrott och idrottares dubbla karriärer med fokus på universitet och utbildning

Andra halvåret 2017

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

| — | utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis

Ordförandeskapet

Expertgrupp

Kompetens- och personalutveckling inom idrotten

2018–2020

| — | riktlinjer |
| --- | --- |

—

riktlinjer

Kommissionen

Seminarium

Idrottskvalifikationer och kompetenser för tränare

Första halvåret 2020

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Ordförandeskapet

Social inkludering

Rådet och dess förberedande organ

Främjande av europeiska värden genom idrotten

Första halvåret 2018

| — | (ev.) rådets slutsatser |
| --- | --- |

—

(ev.) rådets slutsatser

Ordförandeskapet

Konferens

Idrott på gräsrotsnivå som ett verktyg för integration och som en bro mellan tradition och innovation

Första halvåret 2018

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Ordförandeskapet

Studie

Tillgång till idrott för personer med funktionsnedsättning

Andra halvåret 2018

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Kommissionen

Rådet och dess förberedande organ

Tillgång till idrott för personer med funktionsnedsättning

Första halvåret 2019

| — | (ev.) rådets slutsatser |
| --- | --- |

—

(ev.) rådets slutsatser

Ordförandeskapet

Konferens

Fördelarna med att utöva idrott under organiserade former för personer med färre möjligheter

Första halvåret 2019

| — | handbok med bästa praxis/exempel |
| --- | --- |

—

handbok med bästa praxis/exempel

Ordförandeskapet

Klustermöte

Främjande av hälsofrämjande fysisk aktivitet

Andra halvåret 2017

| — | utbyte av bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av bästa praxis

Kommissionen

Idrott och hälsa

Seminarium

Idrott och fysisk aktivitet på arbetsplatsen

Andra halvåret 2018

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

Ordförandeskapet

Idrott och miljö

Grupp av intresserade medlemsstater

Stadsutveckling, idrott i naturen, miljömässig hållbarhet i samband med större idrottsevenemang, miljövänliga och energieffektiva idrottsanläggningar

2019–2020

| — | utbyte av kunskap och bästa praxis |
| --- | --- |

—

utbyte av kunskap och bästa praxis

| — | rapport |
| --- | --- |

—

rapport

DE, FR, PT

Idrottsdiplomati

Studie

Idrott till stöd för EU:s yttre förbindelser

Andra halvåret 2017

| — | rekommendationer på grundval av fallstudier och god praxis |
| --- | --- |

—

rekommendationer på grundval av fallstudier och god praxis

Kommissionen

Seminarium

Uppföljning av kommissionens högnivågrupp, rådets slutsatser från november 2016 och seminariet om idrottsdiplomati

Andra halvåret 2017

| — | strategi för det fortsatta arbetet |
| --- | --- |

—

strategi för det fortsatta arbetet

Kommissionen

---

(1)  Expertgruppen för frågor om goda styrelseformer: ”Challenges: violence that minors have to be protected from in sport” (Utmaningar: våld som barn måste skyddas mot inom idrotten), rekommendationer för att skydda unga idrottare och skydda barns rättigheter inom idrotten, juni 2016, s. 12.

---

BILAGA II

Principer för arbetsmetoder, strukturer och rapportering

| — | Medlemsstaternas deltagande i arbetet i expertgrupper, klustermöten och grupper av intresserade medlemsstater är frivilligt och öppet för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas deltagande i arbetet i expertgrupper, klustermöten och grupper av intresserade medlemsstater är frivilligt och öppet för alla medlemsstater.

| — | Kommissionen ska säkerställa att experter från olika områden, inbegripet offentlig förvaltning och idrottens aktörer, deltar på ett så lämpligt och effektivt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska säkerställa att experter från olika områden, inbegripet offentlig förvaltning och idrottens aktörer, deltar på ett så lämpligt och effektivt sätt som möjligt.

| — | De detaljerade reglerna för deltagande och arbetsgång i kommissionens expertgrupper omfattas av kommissionens beslut av den 30 maj 2016 (1). |
| --- | --- |

—

De detaljerade reglerna för deltagande och arbetsgång i kommissionens expertgrupper omfattas av kommissionens beslut av den 30 maj 2016 (1).

| — | Grupper av intresserade medlemsstater får fastställa sina egna arbetsmetoder och strukturer mot bakgrund av särskilda behov och önskade resultat. Kommissionen ska när så är lämpligt vara involverad i dessa gruppers arbete. |
| --- | --- |

—

Grupper av intresserade medlemsstater får fastställa sina egna arbetsmetoder och strukturer mot bakgrund av särskilda behov och önskade resultat. Kommissionen ska när så är lämpligt vara involverad i dessa gruppers arbete.

| — | Kommissionen ska rapportera till arbetsgruppen för idrottsfrågor om hur arbetet i respektive expertgrupper och klustermöten framskrider och presentera deras resultat. Grupper av intresserade medlemsstater ska utse en företrädare för att göra detsamma. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska rapportera till arbetsgruppen för idrottsfrågor om hur arbetet i respektive expertgrupper och klustermöten framskrider och presentera deras resultat. Grupper av intresserade medlemsstater ska utse en företrädare för att göra detsamma.

| — | Om så är lämpligt ska rådets arbetsgrupp för idrottsfrågor ge ytterligare vägledning för att garantera önskade resultat och utsatt tidsfrist. |
| --- | --- |

—

Om så är lämpligt ska rådets arbetsgrupp för idrottsfrågor ge ytterligare vägledning för att garantera önskade resultat och utsatt tidsfrist.

| — | Dagordningarna och mötesrapporterna för alla grupper kommer att göras tillgängliga för alla medlemsstaterna, oavsett omfattningen av deras deltagande på ett visst område. Gruppernas resultat kommer att offentliggöras och spridas på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Dagordningarna och mötesrapporterna för alla grupper kommer att göras tillgängliga för alla medlemsstaterna, oavsett omfattningen av deras deltagande på ett visst område. Gruppernas resultat kommer att offentliggöras och spridas på EU-nivå och nationell nivå.

| — | De olika arbetsmetodernas resultat ska ge underlag för kommissionens rapport om arbetsplanens genomförande. |
| --- | --- |

—

De olika arbetsmetodernas resultat ska ge underlag för kommissionens rapport om arbetsplanens genomförande.

---

(1)  Kommissionens beslut C(2016) 3301 final av den 30 maj 2016 om övergripande regler för inrättandet av kommissionens expertgrupper och för deras funktion.

---

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/15

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 22 maj 2017

om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande

(2017/C 189/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Kvalifikationer används för en rad olika ändamål. De visar för arbetsgivarna vad innehavarna i princip vet och kan göra (”läranderesultat”). De kan vara en förutsättning för tillträde till vissa reglerade yrken. De hjälper utbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare att avgöra vad en person har lärt sig och på vilken nivå. De är även viktiga för den enskilde som ett uttryck för personliga framsteg. Kvalifikationer bidrar därför i hög grad till att öka anställbarheten samt underlätta rörlighet och tillträde till vidareutbildning. |
| --- | --- |

(1)

Kvalifikationer används för en rad olika ändamål. De visar för arbetsgivarna vad innehavarna i princip vet och kan göra (”läranderesultat”). De kan vara en förutsättning för tillträde till vissa reglerade yrken. De hjälper utbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare att avgöra vad en person har lärt sig och på vilken nivå. De är även viktiga för den enskilde som ett uttryck för personliga framsteg. Kvalifikationer bidrar därför i hög grad till att öka anställbarheten samt underlätta rörlighet och tillträde till vidareutbildning.

| (2) | Kvalifikationer är det formella resultatet av en bedömnings- och valideringsprocess som utförts av en behörig myndighet och tar vanligen formen av sådana handlingar som utbildnings- och examensbevis. De visar att en person har uppnått läranderesultat enligt vissa bestämda standarder. Läranderesultaten kan ha uppnåtts på många olika sätt i formella, icke-formella och informella nationella och internationella sammanhang. Uppgifter om läranderesultaten bör vara lättillgängliga och tydliga. |
| --- | --- |

(2)

Kvalifikationer är det formella resultatet av en bedömnings- och valideringsprocess som utförts av en behörig myndighet och tar vanligen formen av sådana handlingar som utbildnings- och examensbevis. De visar att en person har uppnått läranderesultat enligt vissa bestämda standarder. Läranderesultaten kan ha uppnåtts på många olika sätt i formella, icke-formella och informella nationella och internationella sammanhang. Uppgifter om läranderesultaten bör vara lättillgängliga och tydliga.

| (3) | Genom Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (1) skapades en gemensam referensram med åtta kvalifikationsnivåer, som uttrycks som läranderesultat med stigande kompetensnivå. Dessa fungerar som ett verktyg för översättning mellan olika kvalifikationssystem och deras olika nivåer. Syftet med den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (nedan kallad den europeiska referensramen) är att göra människors kvalifikationer tydligare och lättare att jämföra och överföra. |
| --- | --- |

(3)

Genom Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (1) skapades en gemensam referensram med åtta kvalifikationsnivåer, som uttrycks som läranderesultat med stigande kompetensnivå. Dessa fungerar som ett verktyg för översättning mellan olika kvalifikationssystem och deras olika nivåer. Syftet med den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (nedan kallad den europeiska referensramen) är att göra människors kvalifikationer tydligare och lättare att jämföra och överföra.

| (4) | De bredare målen för denna rekommendation är att bidra till att modernisera utbildningssystemen och att öka arbetstagares och inlärares anställbarhet, rörlighet och sociala integrering. Vidare syftar den till att förbättra kopplingen mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande och stödja validering av läranderesultat som uppnåtts i olika sammanhang. |
| --- | --- |

(4)

De bredare målen för denna rekommendation är att bidra till att modernisera utbildningssystemen och att öka arbetstagares och inlärares anställbarhet, rörlighet och sociala integrering. Vidare syftar den till att förbättra kopplingen mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande och stödja validering av läranderesultat som uppnåtts i olika sammanhang.

| (5) | Medlemsstaterna har utarbetat eller håller på att utarbeta nationella referensramar för kvalifikationer på grundval av läranderesultat och kopplar dessa till den europeiska referensramen genom en hänvisningsprocess. Deskriptorerna för de olika nivåerna i den europeiska referensramen och för läranderesultat bidrar till att kvalifikationer enligt olika nationella system blir tydligare och lättare att jämföra. De bidrar också till att man inom utbildningen allmänt går över till ett synsätt inriktat på läranderesultat. Hänvisning till den europeiska referensramen bör ske genom de nationella referensramarna för kvalifikationer eller, om sådana inte finns, genom de nationella kvalifikationssystemen (nedan kallade nationella referensramar eller system för kvalifikationer). |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna har utarbetat eller håller på att utarbeta nationella referensramar för kvalifikationer på grundval av läranderesultat och kopplar dessa till den europeiska referensramen genom en hänvisningsprocess. Deskriptorerna för de olika nivåerna i den europeiska referensramen och för läranderesultat bidrar till att kvalifikationer enligt olika nationella system blir tydligare och lättare att jämföra. De bidrar också till att man inom utbildningen allmänt går över till ett synsätt inriktat på läranderesultat. Hänvisning till den europeiska referensramen bör ske genom de nationella referensramarna för kvalifikationer eller, om sådana inte finns, genom de nationella kvalifikationssystemen (nedan kallade nationella referensramar eller system för kvalifikationer).

| (6) | Kvalifikationer är tydligare och lättare att jämföra om de läggs fram i handlingar som innehåller en hänvisning till tillämplig nivå i den europeiska referensramen och en beskrivning av de uppnådda läranderesultaten. |
| --- | --- |

(6)

Kvalifikationer är tydligare och lättare att jämföra om de läggs fram i handlingar som innehåller en hänvisning till tillämplig nivå i den europeiska referensramen och en beskrivning av de uppnådda läranderesultaten.

| (7) | Ett brett urval av aktörer bör delta i genomförandet av den europeiska referensramen på unionsnivå och nationell nivå, så att ett brett stöd säkerställs. Viktiga aktörer inbegriper alla inlärare, utbildningsanordnare, kvalifikationsmyndigheter, kvalitetssäkringsorgan, arbetsgivare, fackliga organisationer, branschorganisationer, handels- och hantverkskammare, organ som arbetar med erkännande av akademiska kvalifikationer och yrkeskvalifikationer, arbetsförmedlingar och organ som ansvarar för migranters integrering. |
| --- | --- |

(7)

Ett brett urval av aktörer bör delta i genomförandet av den europeiska referensramen på unionsnivå och nationell nivå, så att ett brett stöd säkerställs. Viktiga aktörer inbegriper alla inlärare, utbildningsanordnare, kvalifikationsmyndigheter, kvalitetssäkringsorgan, arbetsgivare, fackliga organisationer, branschorganisationer, handels- och hantverkskammare, organ som arbetar med erkännande av akademiska kvalifikationer och yrkeskvalifikationer, arbetsförmedlingar och organ som ansvarar för migranters integrering.

| (8) | I sin rapport till Europaparlamentet och rådet av den 19 december 2013 om utvärdering av den europeiska referensramen för kvalifikationer drog kommissionen slutsatsen att den europeiska referensramen allmänt godtas som en referens för utvecklingen av nationella referensramar för kvalifikationer, för genomförande av en strategi baserad på resultat av lärande och ökad tydlighet i fråga om färdigheter och kompetenser och erkännande av sådana. I rapporten framhålls att unionen bör göra det möjligt för inlärare och arbetstagare att bättre synliggöra göra sina färdigheter och sin kompetens, oavsett var dessa har förvärvats. |
| --- | --- |

(8)

I sin rapport till Europaparlamentet och rådet av den 19 december 2013 om utvärdering av den europeiska referensramen för kvalifikationer drog kommissionen slutsatsen att den europeiska referensramen allmänt godtas som en referens för utvecklingen av nationella referensramar för kvalifikationer, för genomförande av en strategi baserad på resultat av lärande och ökad tydlighet i fråga om färdigheter och kompetenser och erkännande av sådana. I rapporten framhålls att unionen bör göra det möjligt för inlärare och arbetstagare att bättre synliggöra göra sina färdigheter och sin kompetens, oavsett var dessa har förvärvats.

| (9) | I den rapporten kom kommissionen också fram till att den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer har tillhandahållit effektiv vägledning för nationella hänvisningsprocesser och har byggt upp förtroende och förståelse mellan de deltagande länderna. Den kom också fram till att effektiviteten hos den europeiska referensramens nationella samordningspunkter till stor del är beroende av hur nära knutna de är till den nationella styrningen av hänvisningsprocessen. |
| --- | --- |

(9)

I den rapporten kom kommissionen också fram till att den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer har tillhandahållit effektiv vägledning för nationella hänvisningsprocesser och har byggt upp förtroende och förståelse mellan de deltagande länderna. Den kom också fram till att effektiviteten hos den europeiska referensramens nationella samordningspunkter till stor del är beroende av hur nära knutna de är till den nationella styrningen av hänvisningsprocessen.

| (10) | Med tanke på den positiva utvärderingen av den rådgivande gruppen är det avgörande för ett konsekvent, samstämmigt, öppet och samordnat genomförande av denna rekommendation att denna grupp fortsätter sitt arbete. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på den positiva utvärderingen av den rådgivande gruppen är det avgörande för ett konsekvent, samstämmigt, öppet och samordnat genomförande av denna rekommendation att denna grupp fortsätter sitt arbete.

| (11) | Tydlighet i och erkännande av färdigheter och kvalifikationer är en av de nya prioriteringarna enligt 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020). I denna rapport framhåller man att den europeiska referensramen bör utvecklas ytterligare för förbättrad öppenhet och jämförbarhet beträffande kvalifikationer. När det gäller nyanlända migranter betonas det också att de befintliga tydlighetsinstrumenten också skulle kunna bidra till en bättre förståelse inom EU av kvalifikationer som införskaffats i ett tredjeland och vice versa. |
| --- | --- |

(11)

Tydlighet i och erkännande av färdigheter och kvalifikationer är en av de nya prioriteringarna enligt 2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020). I denna rapport framhåller man att den europeiska referensramen bör utvecklas ytterligare för förbättrad öppenhet och jämförbarhet beträffande kvalifikationer. När det gäller nyanlända migranter betonas det också att de befintliga tydlighetsinstrumenten också skulle kunna bidra till en bättre förståelse inom EU av kvalifikationer som införskaffats i ett tredjeland och vice versa.

| (12) | Den europeiska referensramen och de därtill kopplade nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer kan stödja befintlig praxis för erkännanden, genom att de leder till större förtroende för, förståelse av och jämförbarhet för kvalifikationer. Detta kan underlätta erkännandet av kvalifikationer för studier eller arbete. Övergripande referensramar för kvalifikationer, såsom den europeiska referensramen, skulle kunna tjäna som informationsverktyg för erkännandepraxis i enlighet med rekommendationen om användning av referensramar för erkännande av utländska kvalifikationer, som antogs enligt konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen. |
| --- | --- |

(12)

Den europeiska referensramen och de därtill kopplade nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer kan stödja befintlig praxis för erkännanden, genom att de leder till större förtroende för, förståelse av och jämförbarhet för kvalifikationer. Detta kan underlätta erkännandet av kvalifikationer för studier eller arbete. Övergripande referensramar för kvalifikationer, såsom den europeiska referensramen, skulle kunna tjäna som informationsverktyg för erkännandepraxis i enlighet med rekommendationen om användning av referensramar för erkännande av utländska kvalifikationer, som antogs enligt konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen.

| (13) | Nationella referensramar och kvalifikationssystem förändras med tiden och hänvisningarna till den europeiska referensramen bör därför i förekommande fall ses över och uppdateras. |
| --- | --- |

(13)

Nationella referensramar och kvalifikationssystem förändras med tiden och hänvisningarna till den europeiska referensramen bör därför i förekommande fall ses över och uppdateras.

| (14) | Förtroende för kvaliteten och nivån hos de kvalifikationer som ingår i de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer som hänvisar till den europeiska referensramen (nedan kallade kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen) är väsentligt som stöd för inlärarnas och arbetstagarnas rörlighet inom och över sektoriella och geografiska gränser. Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande innehöll gemensamma principer för kvalitetssäkring inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning. Dessa principer beaktade medlemsstaternas ansvar för kvalitetssäkringsåtgärder för nationella kvalifikationer i enlighet med subsidiaritetsprincipen. De europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring i det europeiska området för högre utbildning och den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning utgör ett underlag för sådana gemensamma principer. |
| --- | --- |

(14)

Förtroende för kvaliteten och nivån hos de kvalifikationer som ingår i de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer som hänvisar till den europeiska referensramen (nedan kallade kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen) är väsentligt som stöd för inlärarnas och arbetstagarnas rörlighet inom och över sektoriella och geografiska gränser. Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande innehöll gemensamma principer för kvalitetssäkring inom högre utbildning och yrkesinriktad utbildning. Dessa principer beaktade medlemsstaternas ansvar för kvalitetssäkringsåtgärder för nationella kvalifikationer i enlighet med subsidiaritetsprincipen. De europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring i det europeiska området för högre utbildning och den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning utgör ett underlag för sådana gemensamma principer.

| (15) | Möjligheten att utanför området högre utbildning utarbeta ett europeiskt register över organ som övervakar systemen för kvalitetssäkring av kvalifikationer skulle kunna utredas. |
| --- | --- |

(15)

Möjligheten att utanför området högre utbildning utarbeta ett europeiskt register över organ som övervakar systemen för kvalitetssäkring av kvalifikationer skulle kunna utredas.

| (16) | Meritsystem kan hjälpa enskilda personer att göra framsteg i lärandet genom att de underlättar flexibla utbildningsvägar och förflyttning mellan olika nivåer och typer av utbildning och över nationella gränser, vilket gör det möjligt för inlärare att ackumulera och överföra olika läranderesultat som uppnåtts i olika inlärningssammanhang, inbegripet online-inlärning, icke-formell inlärning och informell inlärning. En strategi baserad på läranderesultat kan också göra det lättare att utforma, leverera och bedöma fullständiga kvalifikationer eller kvalifikationskomponenter. |
| --- | --- |

(16)

Meritsystem kan hjälpa enskilda personer att göra framsteg i lärandet genom att de underlättar flexibla utbildningsvägar och förflyttning mellan olika nivåer och typer av utbildning och över nationella gränser, vilket gör det möjligt för inlärare att ackumulera och överföra olika läranderesultat som uppnåtts i olika inlärningssammanhang, inbegripet online-inlärning, icke-formell inlärning och informell inlärning. En strategi baserad på läranderesultat kan också göra det lättare att utforma, leverera och bedöma fullständiga kvalifikationer eller kvalifikationskomponenter.

| (17) | Meritsystem på både nationell och europeisk nivå används i institutionella sammanhang som högre utbildning eller yrkesutbildning. På europeisk nivå har det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter utarbetats för högre utbildning inom det europeiska området för högre utbildning. När det gäller yrkesutbildning, utarbetas för närvarande det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen i enlighet med Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 juni 2009 om inrättande av ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET) (2). Kopplingar mellan nationella referensramar och meritsystem skulle i lämpliga fall kunna främjas. |
| --- | --- |

(17)

Meritsystem på både nationell och europeisk nivå används i institutionella sammanhang som högre utbildning eller yrkesutbildning. På europeisk nivå har det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter utarbetats för högre utbildning inom det europeiska området för högre utbildning. När det gäller yrkesutbildning, utarbetas för närvarande det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen i enlighet med Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 juni 2009 om inrättande av ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET) (2). Kopplingar mellan nationella referensramar och meritsystem skulle i lämpliga fall kunna främjas.

| (18) | Trots att EU:s regelverk om laglig migration och asyl föreskriver likabehandling i förhållande till medborgarna i värdmedlemsstaten när det gäller erkännande av kvalifikationer och även stödåtgärder för personer som beviljats internationellt skydd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU (3), råder fortfarande hög överkvalificering och undersysselsättning bland tredjelandsmedborgare med eftergymnasial utbildning. Samarbete mellan unionen och tredjeländer när det gäller tydliga kvalifikationer kan gynna migranters integrering på arbetsmarknaderna i unionen. Med tanke på de ökande migrationsströmmarna till och från unionen behövs det en bättre förståelse för kvalifikationer som förvärvats utanför unionen. |
| --- | --- |

(18)

Trots att EU:s regelverk om laglig migration och asyl föreskriver likabehandling i förhållande till medborgarna i värdmedlemsstaten när det gäller erkännande av kvalifikationer och även stödåtgärder för personer som beviljats internationellt skydd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU (3), råder fortfarande hög överkvalificering och undersysselsättning bland tredjelandsmedborgare med eftergymnasial utbildning. Samarbete mellan unionen och tredjeländer när det gäller tydliga kvalifikationer kan gynna migranters integrering på arbetsmarknaderna i unionen. Med tanke på de ökande migrationsströmmarna till och från unionen behövs det en bättre förståelse för kvalifikationer som förvärvats utanför unionen.

| (19) | De centrala aspekterna av den europeiska referensramen, nämligen strategin baserad på läranderesultat, fastställande av nivådeskriptorer och inrättandet av de hänvisningskriterier som utarbetats av den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer har varit en inspirationskälla för utarbetandet av nationella och regionala referensramar i hela världen. Allt fler tredjeländer och regioner strävar efter en närmare koppling mellan den egna och den europeiska referensramen. |
| --- | --- |

(19)

De centrala aspekterna av den europeiska referensramen, nämligen strategin baserad på läranderesultat, fastställande av nivådeskriptorer och inrättandet av de hänvisningskriterier som utarbetats av den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer har varit en inspirationskälla för utarbetandet av nationella och regionala referensramar i hela världen. Allt fler tredjeländer och regioner strävar efter en närmare koppling mellan den egna och den europeiska referensramen.

| (20) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (4) sägs att gemensamma utbildningsramar för reglerade yrken kan införas genom att kommissionen antar en delegerad akt med en gemensam uppsättning kunskaper, färdigheter och kompetenser. De gemensamma utbildningsramarna ska bygga på nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer. Hänvisningar till nivåerna i den europeiska referensramen ska inte påverka tillträdet till arbetsmarknaden i de fall där yrkeskvalifikationer har erkänts i enlighet med direktiv 2005/36/EG. |
| --- | --- |

(20)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG (4) sägs att gemensamma utbildningsramar för reglerade yrken kan införas genom att kommissionen antar en delegerad akt med en gemensam uppsättning kunskaper, färdigheter och kompetenser. De gemensamma utbildningsramarna ska bygga på nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer. Hänvisningar till nivåerna i den europeiska referensramen ska inte påverka tillträdet till arbetsmarknaden i de fall där yrkeskvalifikationer har erkänts i enlighet med direktiv 2005/36/EG.

| (21) | Referensramen för kvalifikationer i det europeiska området för högre utbildning innehåller deskriptorer för den korta utbildningen (som kan kopplas till eller ingår i den första nivån) och den första, andra och tredje nivån inom den högre utbildningen. Varje nivådeskriptor innehåller en uppgift om det resultat och den kompetens som förknippas med kvalifikationerna vid utbildningsperiodens slut. Den europeiska referensramen för kvalifikationer är förenlig med referensramen för kvalifikationer inom det europeiska området för högre utbildning och dess nivådeskriptorer. Den korta utbildning (som kan kopplas till eller ingår i den första nivån) och den första, andra och tredje nivån i referensramen för kvalifikationer inom det europeiska området för högre utbildning motsvarar nivåerna 5–8 inom den europeiska referensramen. |
| --- | --- |

(21)

Referensramen för kvalifikationer i det europeiska området för högre utbildning innehåller deskriptorer för den korta utbildningen (som kan kopplas till eller ingår i den första nivån) och den första, andra och tredje nivån inom den högre utbildningen. Varje nivådeskriptor innehåller en uppgift om det resultat och den kompetens som förknippas med kvalifikationerna vid utbildningsperiodens slut. Den europeiska referensramen för kvalifikationer är förenlig med referensramen för kvalifikationer inom det europeiska området för högre utbildning och dess nivådeskriptorer. Den korta utbildning (som kan kopplas till eller ingår i den första nivån) och den första, andra och tredje nivån i referensramen för kvalifikationer inom det europeiska området för högre utbildning motsvarar nivåerna 5–8 inom den europeiska referensramen.

| (22) | Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG (5) är avsett att hjälpa människor att på ett bättre sätt lägga fram sina färdigheter, kompetenser och kvalifikationer. |
| --- | --- |

(22)

Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG (5) är avsett att hjälpa människor att på ett bättre sätt lägga fram sina färdigheter, kompetenser och kvalifikationer.

| (23) | En europeisk klassificering av färdigheter, kompetenser, kvalifikationer och yrken (Esco) håller på att utarbetas av kommissionen. Om den används på frivillig basis, kan den stödja en bättre koppling mellan utbildning och sysselsättning. De data som tagits fram av medlemsstaterna inom ramen för den europeiska referensramen kunde fungera som bidrag till denna klassificering. |
| --- | --- |

(23)

En europeisk klassificering av färdigheter, kompetenser, kvalifikationer och yrken (Esco) håller på att utarbetas av kommissionen. Om den används på frivillig basis, kan den stödja en bättre koppling mellan utbildning och sysselsättning. De data som tagits fram av medlemsstaterna inom ramen för den europeiska referensramen kunde fungera som bidrag till denna klassificering.

| (24) | Information om hänvisningen av nationella referensramar eller system för kvalifikationer till den europeiska referensramen och om kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen för kvalifikationer bör vara lättillgänglig för allmänheten. Användningen av gemensamma datastrukturer och dataformat skulle bidra till att detta mål uppnås. Detta skulle även att göra det lättare att förstå och använda offentliggjorda uppgifter om kvalifikationer. |
| --- | --- |

(24)

Information om hänvisningen av nationella referensramar eller system för kvalifikationer till den europeiska referensramen och om kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen för kvalifikationer bör vara lättillgänglig för allmänheten. Användningen av gemensamma datastrukturer och dataformat skulle bidra till att detta mål uppnås. Detta skulle även att göra det lättare att förstå och använda offentliggjorda uppgifter om kvalifikationer.

| (25) | Den europeiska referensramen bör genomföras på ett sätt som på nationell nivå och unionsnivå är förenligt med, kompletterar och samverkar med nationella referensramar eller system för kvalifikationer och verktyg för tydlighet i och erkännande av färdigheter, kompetenser och kvalifikationer, bland annat verktyg för kvalitetssäkring, ackumulering och överföring av meriter samt verktyg som utvecklats inom det europeiska området för högre utbildning för tydlighet i och erkännande av färdigheter, kompetenser och kvalifikationer. |
| --- | --- |

(25)

Den europeiska referensramen bör genomföras på ett sätt som på nationell nivå och unionsnivå är förenligt med, kompletterar och samverkar med nationella referensramar eller system för kvalifikationer och verktyg för tydlighet i och erkännande av färdigheter, kompetenser och kvalifikationer, bland annat verktyg för kvalitetssäkring, ackumulering och överföring av meriter samt verktyg som utvecklats inom det europeiska området för högre utbildning för tydlighet i och erkännande av färdigheter, kompetenser och kvalifikationer.

| (26) | Utvecklingen av den europeiska referensramen bör ske i fullständig överensstämmelse med det befintliga europeiska samarbetet inom utbildning enligt den strategiska ramen Utbildning 2020 och framtida europeiska strategiska utbildningsramar. |
| --- | --- |

(26)

Utvecklingen av den europeiska referensramen bör ske i fullständig överensstämmelse med det befintliga europeiska samarbetet inom utbildning enligt den strategiska ramen Utbildning 2020 och framtida europeiska strategiska utbildningsramar.

| (27) | Denna rekommendation ersätter eller fastställer inte nationella referensramar eller system för kvalifikationer. I den europeiska referensramen beskrivs varken specifika kvalifikationer eller en enskild persons kompetens, och bestämda kvalifikationer bör hänföras till lämplig nivå i den europeiska referensramen via de relevanta nationella kvalifikationssystemen. |
| --- | --- |

(27)

Denna rekommendation ersätter eller fastställer inte nationella referensramar eller system för kvalifikationer. I den europeiska referensramen beskrivs varken specifika kvalifikationer eller en enskild persons kompetens, och bestämda kvalifikationer bör hänföras till lämplig nivå i den europeiska referensramen via de relevanta nationella kvalifikationssystemen.

| (28) | Genom denna rekommendation stärks den europeiska referensramen som gemensam referensram med åtta nivåer uttryckta i form av läranderesultat, som fungerar som ett verktyg för översättning mellan olika referensramar eller system för kvalifikationer och deras olika nivåer. |
| --- | --- |

(28)

Genom denna rekommendation stärks den europeiska referensramen som gemensam referensram med åtta nivåer uttryckta i form av läranderesultat, som fungerar som ett verktyg för översättning mellan olika referensramar eller system för kvalifikationer och deras olika nivåer.

| (29) | Denna rekommendation är icke bindande och därmed förenlig med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, genom att den stöder och kompletterar medlemsstaternas insatser genom att underlätta ytterligare samarbete mellan dem för att öka tydligheten, jämförbarheten och överförbarheten i människors kvalifikationer. Den bör genomföras i enlighet med nationell rätt och praxis. |
| --- | --- |

(29)

Denna rekommendation är icke bindande och därmed förenlig med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, genom att den stöder och kompletterar medlemsstaternas insatser genom att underlätta ytterligare samarbete mellan dem för att öka tydligheten, jämförbarheten och överförbarheten i människors kvalifikationer. Den bör genomföras i enlighet med nationell rätt och praxis.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT I ÖVERENSSTÄMMELSE MED NATIONELLA FÖRHÅLLANDEN

| 1. | använda den europeiska referensramen som en referens för nationella referensramar eller system för kvalifikationer för jämförelse mellan alla kvalifikationstyper och -nivåer i unionen som ingår i nationella referensramar eller system, särskilt genom koppling av kvalifikationsnivåerna till nivåerna i den europeiska referensramen enligt bilaga II och användning av kriterierna i bilaga III, |
| --- | --- |

1.

använda den europeiska referensramen som en referens för nationella referensramar eller system för kvalifikationer för jämförelse mellan alla kvalifikationstyper och -nivåer i unionen som ingår i nationella referensramar eller system, särskilt genom koppling av kvalifikationsnivåerna till nivåerna i den europeiska referensramen enligt bilaga II och användning av kriterierna i bilaga III,

| 2. | se över och om lämpligt uppdatera hänvisningarna mellan nivåerna i de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och de nivåer i den europeiska referensramen som anges i bilaga II, i enlighet med kriterierna i bilaga III och med vederbörlig hänsyn till nationella omständigheter, |
| --- | --- |

2.

se över och om lämpligt uppdatera hänvisningarna mellan nivåerna i de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och de nivåer i den europeiska referensramen som anges i bilaga II, i enlighet med kriterierna i bilaga III och med vederbörlig hänsyn till nationella omständigheter,

| 3. | säkerställa att kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen stämmer överens med de gemensamma principer för kvalitetssäkring som anges i bilaga IV, utan att detta påverkar de nationella kvalitetssäkringsprinciper som tillämpas på nationella kvalifikationer, |
| --- | --- |

3.

säkerställa att kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen stämmer överens med de gemensamma principer för kvalitetssäkring som anges i bilaga IV, utan att detta påverkar de nationella kvalitetssäkringsprinciper som tillämpas på nationella kvalifikationer,

| 4. | om lämpligt främja kopplingar mellan meritsystem och nationella referensramar eller system för kvalifikationer, med beaktande av de gemensamma principer för meritsystem som anges i bilaga V, utan att detta påverkar nationella beslut om att i) använda meritsystem och ii) koppla dem till nationella referensramar eller system för kvalifikationer; dessa gemensamma principer kommer inte att leda till ett automatiskt erkännande av kvalifikationer, |
| --- | --- |

4.

om lämpligt främja kopplingar mellan meritsystem och nationella referensramar eller system för kvalifikationer, med beaktande av de gemensamma principer för meritsystem som anges i bilaga V, utan att detta påverkar nationella beslut om att i) använda meritsystem och ii) koppla dem till nationella referensramar eller system för kvalifikationer; dessa gemensamma principer kommer inte att leda till ett automatiskt erkännande av kvalifikationer,

| 5. | om så är lämpligt vidta åtgärder så att alla nya handlingar avseende kvalifikationer som utfärdats av behöriga myndigheter (t.ex. utbildningsbevis, examensbevis och kvalifikationstillägg) och/eller register över kvalifikationer innehåller en tydlig hänvisning till rätt nivå i den europeiska referensramen, |
| --- | --- |

5.

om så är lämpligt vidta åtgärder så att alla nya handlingar avseende kvalifikationer som utfärdats av behöriga myndigheter (t.ex. utbildningsbevis, examensbevis och kvalifikationstillägg) och/eller register över kvalifikationer innehåller en tydlig hänvisning till rätt nivå i den europeiska referensramen,

| 6. | offentliggöra resultaten av hänvisningsprocessen på nationell nivå och unionsnivå och om möjligt säkerställa att uppgifter om kvalifikationer och motsvarande läranderesultat finns tillgängliga och offentliggörs i de datafält som anges i bilaga VI, |
| --- | --- |

6.

offentliggöra resultaten av hänvisningsprocessen på nationell nivå och unionsnivå och om möjligt säkerställa att uppgifter om kvalifikationer och motsvarande läranderesultat finns tillgängliga och offentliggörs i de datafält som anges i bilaga VI,

| 7. | uppmuntra arbetsmarknadens parter, offentliga arbetsförmedlingar, utbildningsanordnare, kvalitetssäkringsorgan och offentliga myndigheter att använda den europeiska referensramen för att underlätta jämförelser av kvalifikationer och tydliggörande av läranderesultat, |
| --- | --- |

7.

uppmuntra arbetsmarknadens parter, offentliga arbetsförmedlingar, utbildningsanordnare, kvalitetssäkringsorgan och offentliga myndigheter att använda den europeiska referensramen för att underlätta jämförelser av kvalifikationer och tydliggörande av läranderesultat,

| 8. | säkerställa fortsättning och samordning av de uppgifter som utförs av den europeiska referensramens nationella samordningspunkter; den europeiska referensramens nationella samordningspunkter har som huvuduppgift att stödja de nationella myndigheterna vid hänförandet av nationella referensramar eller system för kvalifikationer till den europeiska referensramen och att föra den europeiska referensramen närmare enskilda och organisationer. |
| --- | --- |

8.

säkerställa fortsättning och samordning av de uppgifter som utförs av den europeiska referensramens nationella samordningspunkter; den europeiska referensramens nationella samordningspunkter har som huvuduppgift att stödja de nationella myndigheterna vid hänförandet av nationella referensramar eller system för kvalifikationer till den europeiska referensramen och att föra den europeiska referensramen närmare enskilda och organisationer.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS KOMMISSIONEN ATT I SAMARBETE MED MEDLEMSSTATERNA OCH BERÖRDA PARTER INOM DEN RÅDGIVANDE GRUPPEN FÖR DEN EUROPEISKA REFERENSRAMEN FÖR KVALIFIKATIONER

| 9. | främja konsekvens i det fortsatta genomförandet av den europeiska referensramen i alla medlemsstater genom att jämföra och diskutera de metoder som används för att ange nivåer för kvalifikationer i nationella referensramar eller system för kvalifikationer, med vederbörlig hänsyn till nationella förhållanden, |
| --- | --- |

9.

främja konsekvens i det fortsatta genomförandet av den europeiska referensramen i alla medlemsstater genom att jämföra och diskutera de metoder som används för att ange nivåer för kvalifikationer i nationella referensramar eller system för kvalifikationer, med vederbörlig hänsyn till nationella förhållanden,

| 10. | med vederbörlig hänsyn till nationella förhållanden, stödja utarbetandet av metoder för beskrivning, användning och tillämpning av läranderesultat för att öka tydligheten i samt förståelsen av och möjligheten att jämföra kvalifikationerna, |
| --- | --- |

10.

med vederbörlig hänsyn till nationella förhållanden, stödja utarbetandet av metoder för beskrivning, användning och tillämpning av läranderesultat för att öka tydligheten i samt förståelsen av och möjligheten att jämföra kvalifikationerna,

| 11. | stödja inrättandet av frivilliga förfaranden för angivande av nivåer för internationella kvalifikationer genom nationella referensramar eller system för kvalifikationer och informationsutbyte och samråd mellan medlemsstaterna om dessa förfaranden för att säkerställa enhetlighet, |
| --- | --- |

11.

stödja inrättandet av frivilliga förfaranden för angivande av nivåer för internationella kvalifikationer genom nationella referensramar eller system för kvalifikationer och informationsutbyte och samråd mellan medlemsstaterna om dessa förfaranden för att säkerställa enhetlighet,

| 12. | utarbeta vägledning för hur man informerar om den europeiska referensramen, särskilt om hur man ska ange nivåerna inom den europeiska referensramen på nyutfärdade utbildningsbevis, examensbevis och kvalifikationstillägg och/eller i register över kvalifikationer, i enlighet med nationella system och föreskrifter om utbildnings- och examensbevis, |
| --- | --- |

12.

utarbeta vägledning för hur man informerar om den europeiska referensramen, särskilt om hur man ska ange nivåerna inom den europeiska referensramen på nyutfärdade utbildningsbevis, examensbevis och kvalifikationstillägg och/eller i register över kvalifikationer, i enlighet med nationella system och föreskrifter om utbildnings- och examensbevis,

| 13. | utreda möjligheterna att utveckla och tillämpa kriterier och förfaranden för att i enlighet med internationella avtal göra det möjligt att jämföra tredje länders nationella och regionala referensramar för kvalifikationer med den europeiska referensramen, |
| --- | --- |

13.

utreda möjligheterna att utveckla och tillämpa kriterier och förfaranden för att i enlighet med internationella avtal göra det möjligt att jämföra tredje länders nationella och regionala referensramar för kvalifikationer med den europeiska referensramen,

| 14. | inrätta utbyten som omfattar peer learning och god praxis mellan medlemsstaterna och i förekommande fall underlätta kollegial rådgivning på begäran av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

inrätta utbyten som omfattar peer learning och god praxis mellan medlemsstaterna och i förekommande fall underlätta kollegial rådgivning på begäran av medlemsstaterna.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS KOMMISSIONEN ATT

| 15. | säkerställa att genomförandet av denna rekommendation stöds genom åtgärder som finansieras av de relevanta unionsprogrammen, |
| --- | --- |

15.

säkerställa att genomförandet av denna rekommendation stöds genom åtgärder som finansieras av de relevanta unionsprogrammen,

| 16. | säkerställa effektiv styrning av genomförandet av den europeiska referensramen genom att upprätthålla och till fullo stödja den 2009 inrättade rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer, som består av företrädare för medlemsstaterna och andra deltagande länder, arbetsmarknadens parter och i förekommande fall andra intressenter; den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer bör säkerställa övergripande konsekvens och främja öppenhet och förtroende för processen för hänvisning till nationella referensramar eller system för kvalifikationer till den europeiska referensramen, |
| --- | --- |

16.

säkerställa effektiv styrning av genomförandet av den europeiska referensramen genom att upprätthålla och till fullo stödja den 2009 inrättade rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer, som består av företrädare för medlemsstaterna och andra deltagande länder, arbetsmarknadens parter och i förekommande fall andra intressenter; den rådgivande gruppen för den europeiska referensramen för kvalifikationer bör säkerställa övergripande konsekvens och främja öppenhet och förtroende för processen för hänvisning till nationella referensramar eller system för kvalifikationer till den europeiska referensramen,

| 17. | om lämpligt rapportera om framstegen efter det att denna rekommendation har antagits i relevanta utbildnings- och sysselsättningspolitiska sammanhang, |
| --- | --- |

17.

om lämpligt rapportera om framstegen efter det att denna rekommendation har antagits i relevanta utbildnings- och sysselsättningspolitiska sammanhang,

| 18. | i samarbete med medlemsstaterna och efter att ha rådfrågat de berörda parterna bedöma och utvärdera de åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation och senast 2022 rapportera till rådet om erfarenheterna och konsekvenserna för framtiden, vilket om nödvändigt kan inbegripa en översyn och revidering av denna rekommendation. |
| --- | --- |

18.

i samarbete med medlemsstaterna och efter att ha rådfrågat de berörda parterna bedöma och utvärdera de åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation och senast 2022 rapportera till rådet om erfarenheterna och konsekvenserna för framtiden, vilket om nödvändigt kan inbegripa en översyn och revidering av denna rekommendation.

Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande ska upphävas.

Utfärdad i Bryssel den 22 maj 2017.

På rådets vägnar

E. BARTOLO

Ordförande

---

(1)  EUT C 111, 6.5.2008, s. 1.

1

(2)  EUT C 155, 8.7.2009, s. 11.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011 om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar och personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (EUT L 337, 20.12.2011, s. 9).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (EUT L 390, 31.12.2004, s. 6).

5

---

BILAGA I

Definitioner

I denna rekommendation gäller följande definitioner:

| a) | kvalifikation: ett formellt resultat av en bedömnings- och valideringsprocess varigenom en behörig myndighet fastställer att en person har uppnått läranderesultat enligt en viss standard. |
| --- | --- |

a)

kvalifikation: ett formellt resultat av en bedömnings- och valideringsprocess varigenom en behörig myndighet fastställer att en person har uppnått läranderesultat enligt en viss standard.

| b) | nationellt kvalifikationssystem: alla aspekter av en medlemsstats verksamhet som gäller erkännande av lärande och andra mekanismer som kopplar utbildning till arbetsmarknaden och till civilsamhället. Detta inkluderar utarbetandet och genomförandet av institutionella åtgärder och processer som gäller kvalitetssäkring, bedömning och utfärdande av kvalifikationsbevis. Ett nationellt kvalifikationssystem kan bestå av flera delsystem och inbegripa en nationell referensram för kvalifikationer. |
| --- | --- |

b)

nationellt kvalifikationssystem: alla aspekter av en medlemsstats verksamhet som gäller erkännande av lärande och andra mekanismer som kopplar utbildning till arbetsmarknaden och till civilsamhället. Detta inkluderar utarbetandet och genomförandet av institutionella åtgärder och processer som gäller kvalitetssäkring, bedömning och utfärdande av kvalifikationsbevis. Ett nationellt kvalifikationssystem kan bestå av flera delsystem och inbegripa en nationell referensram för kvalifikationer.

| c) | nationell referensram för kvalifikationer: ett instrument för att klassificera kvalifikationer i förhållande till en rad kriterier för angivna lärandenivåer, vars syfte är att integrera och samordna delsystem för nationella kvalifikationer och förbättra kvalifikationernas tydlighet, tillgänglighet, framsteg och kvalitet i förhållande till arbetsmarknaden och till civilsamhället. |
| --- | --- |

c)

nationell referensram för kvalifikationer: ett instrument för att klassificera kvalifikationer i förhållande till en rad kriterier för angivna lärandenivåer, vars syfte är att integrera och samordna delsystem för nationella kvalifikationer och förbättra kvalifikationernas tydlighet, tillgänglighet, framsteg och kvalitet i förhållande till arbetsmarknaden och till civilsamhället.

| d) | internationell kvalifikation: en kvalifikation som utfärdas av ett lagligen etablerat internationellt organ (förening, organisation, sektor eller företag) eller av ett nationellt organ på ett internationellt organs vägnar, används i mer än ett land och omfattar läranderesultat som bedöms mot bakgrund av standarder som fastställts av ett internationellt organ. |
| --- | --- |

d)

internationell kvalifikation: en kvalifikation som utfärdas av ett lagligen etablerat internationellt organ (förening, organisation, sektor eller företag) eller av ett nationellt organ på ett internationellt organs vägnar, används i mer än ett land och omfattar läranderesultat som bedöms mot bakgrund av standarder som fastställts av ett internationellt organ.

| e) | läranderesultat: uppgifter som rör vad en inlärare vet, förstår och kan göra efter att ha avslutat en inlärningsprocess, vilket uttrycks i kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet. |
| --- | --- |

e)

läranderesultat: uppgifter som rör vad en inlärare vet, förstår och kan göra efter att ha avslutat en inlärningsprocess, vilket uttrycks i kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet.

| f) | kunskap: resultatet av tillgodogörande av information genom lärande. Kunskap utgörs av fakta, principer, teorier och praxis som är kopplade till ett arbets- eller studieområde. I samband med den europeiska referensramen beskrivs kunskap som teoretisk eller faktabaserad. |
| --- | --- |

f)

kunskap: resultatet av tillgodogörande av information genom lärande. Kunskap utgörs av fakta, principer, teorier och praxis som är kopplade till ett arbets- eller studieområde. I samband med den europeiska referensramen beskrivs kunskap som teoretisk eller faktabaserad.

| g) | färdigheter: förmåga att tillämpa kunskaper och beprövad erfarenhet för att utföra uppgifter och lösa problem. I samband med den europeiska referensramen beskrivs färdigheter som kognitiv (inbegriper logiskt, intuitivt och kreativt tänkande) eller praktisk (inbegriper manuell skicklighet och användning av metoder, material, verktyg och redskap). |
| --- | --- |

g)

färdigheter: förmåga att tillämpa kunskaper och beprövad erfarenhet för att utföra uppgifter och lösa problem. I samband med den europeiska referensramen beskrivs färdigheter som kognitiv (inbegriper logiskt, intuitivt och kreativt tänkande) eller praktisk (inbegriper manuell skicklighet och användning av metoder, material, verktyg och redskap).

| h) | ansvar och självständighet: inlärarens förmåga att tillämpa kunskap och färdigheter självständigt och ansvarsfullt. |
| --- | --- |

h)

ansvar och självständighet: inlärarens förmåga att tillämpa kunskap och färdigheter självständigt och ansvarsfullt.

| i) | kompetens: visad förmåga att använda kunskaper, färdigheter samt personliga, sociala och/eller metodologiska förmågor i arbets- eller studiesituationer samt i yrkesrelaterad och personlig utveckling. |
| --- | --- |

i)

kompetens: visad förmåga att använda kunskaper, färdigheter samt personliga, sociala och/eller metodologiska förmågor i arbets- eller studiesituationer samt i yrkesrelaterad och personlig utveckling.

| j) | validering av icke-formellt och informellt lärande: process varigenom en behörig myndighet bekräftar att en person har uppnått läranderesultat i icke-formella och informella lärandemiljöer som uppmätts mot en relevant standard, bestående av följande fyra skilda faser: samtal för att fastställa en persons erfarenheter, dokumentation för att synliggöra erfarenheterna, formell bedömning av erfarenheterna och certifiering av bedömningsresultaten som kan leda till en partiell eller full kvalifikation. |
| --- | --- |

j)

validering av icke-formellt och informellt lärande: process varigenom en behörig myndighet bekräftar att en person har uppnått läranderesultat i icke-formella och informella lärandemiljöer som uppmätts mot en relevant standard, bestående av följande fyra skilda faser: samtal för att fastställa en persons erfarenheter, dokumentation för att synliggöra erfarenheterna, formell bedömning av erfarenheterna och certifiering av bedömningsresultaten som kan leda till en partiell eller full kvalifikation.

| k) | formellt erkännande av läranderesultat: process varigenom en behörig myndighet tilldelar uppnådda läranderesultat en officiell status inför framtida studier eller anställningar genom att i) utfärda kvalifikationer (utbildningsbevis, examensbevis eller benämningar), ii) validera icke-formellt och informellt lärande, iii) fastställa likvärdighet, meriter eller undantag. |
| --- | --- |

k)

formellt erkännande av läranderesultat: process varigenom en behörig myndighet tilldelar uppnådda läranderesultat en officiell status inför framtida studier eller anställningar genom att i) utfärda kvalifikationer (utbildningsbevis, examensbevis eller benämningar), ii) validera icke-formellt och informellt lärande, iii) fastställa likvärdighet, meriter eller undantag.

| l) | merit: bekräftelse av att en del av en kvalifikation, bestående av en sammanhängande uppsättning läranderesultat, har bedömts och validerats av en behörig myndighet enligt en fastställd standard. Meriter tilldelas av behöriga myndigheter, när en person har uppnått de fastställda läranderesultaten enligt lämpliga bedömningar, och kan uttryckas kvantitativt (t.ex. som meritpoäng) för att visa hur mycket arbete en person normalt behöver lägga ned för att uppnå motsvarande läranderesultat. |
| --- | --- |

l)

merit: bekräftelse av att en del av en kvalifikation, bestående av en sammanhängande uppsättning läranderesultat, har bedömts och validerats av en behörig myndighet enligt en fastställd standard. Meriter tilldelas av behöriga myndigheter, när en person har uppnått de fastställda läranderesultaten enligt lämpliga bedömningar, och kan uttryckas kvantitativt (t.ex. som meritpoäng) för att visa hur mycket arbete en person normalt behöver lägga ned för att uppnå motsvarande läranderesultat.

| m) | meritsystem: öppenhetsverktyg för att underlätta erkännande av meriter. Dessa system kan omfatta bland annat likvärdighet, undantag, enheter/moduler som kan samlas och föras över, anordnare som självständigt kan individualisera utbildningsvägar samt validering av icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

m)

meritsystem: öppenhetsverktyg för att underlätta erkännande av meriter. Dessa system kan omfatta bland annat likvärdighet, undantag, enheter/moduler som kan samlas och föras över, anordnare som självständigt kan individualisera utbildningsvägar samt validering av icke-formellt och informellt lärande.

| n) | överföring av meriter: värdering och erkännande i en viss miljö av meriter som förvärvats i en annan miljö. |
| --- | --- |

n)

överföring av meriter: värdering och erkännande i en viss miljö av meriter som förvärvats i en annan miljö.

---

BILAGA II

Deskriptorer för att definiera nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer

| Var och en av de åtta nivåerna definieras i en rad deskriptorer som anger de läranderesultat som krävs för kvalifikationerna på den nivån i varje kvalifikationssystem |
| --- |
| | Kunskap | Färdigheter | Ansvar och självständighet |
| | I samband med den europeiska referensramen beskrivs kunskap som teoretisk eller faktabaserad | I samband med den europeiska referensramen beskrivs färdigheter som kognitiva (inbegriper användning av logiskt, intuitivt och kreativt tänkande) och praktiska (inbegriper manuell skicklighet och användning av metoder, material, verktyg och redskap) | I samband med den europeiska referensramen beskrivs ansvar och självständighet som inlärarens förmåga att tillämpa kunskap och färdigheter självständigt och ansvarsfullt |
| Nivå 1
  Läranderesultat för nivå 1 | Grundläggande allmän kunskap | Grundläggande färdigheter för att utföra enkla uppgifter | Arbetar eller studerar under direkt övervakning i ett strukturerat sammanhang |
| Nivå 2
  Läranderesultat för nivå 2 | Grundläggande faktabaserad kunskap inom ett arbets- eller studieområde | Grundläggande kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för att använda relevant information för att utföra uppgifter och lösa rutinmässiga problem med hjälp av enkla regler och verktyg | Arbetar eller studerar under övervakning, med viss självständighet |
| Nivå 3
  Läranderesultat för nivå 3 | Kunskap om fakta, principer, processer och allmänna begrepp inom ett arbets- eller studieområde | En rad kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för att utföra uppgifter och lösa problem genom att välja och tillämpa grundläggande metoder, verktyg, material och information | Ansvarar för fullgörandet av arbets- eller studieuppgifter
  Anpassar vid problemlösning det egna beteendet efter omständigheterna |
| Nivå 4
  Läranderesultat för nivå 4 | Faktabaserad och teoretisk kunskap i breda sammanhang inom ett arbets- eller studieområde | En rad kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för lösningar på specifika problem inom ett arbets- eller studieområde | Arbetar under självledning enligt riktlinjerna i arbets- eller studiesammanhang som vanligtvis är förutsägbara men kan ändras
  Övervakar andras rutinarbete, med visst ansvar för bedömning och förbättring av arbets- eller studieverksamhet |
| Nivå 5 (*1)

  Läranderesultat för nivå 5 | Övergripande, specialiserad, faktabaserad och teoretisk kunskap inom ett arbets- eller studieområde samt medvetenhet om gränserna för denna kunskap | Omfattande kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för att utarbeta kreativa lösningar på abstrakta problem | Leder och övervakar arbets- eller studieverksamhet där oförutsägbara förändringar förekommer
  Granskar och förbättrar eget och andras resultat |
| Nivå 6 (*2)

  Läranderesultat för nivå 6 | Avancerade färdigheter inom ett arbets- eller studieområde som inbegriper kritisk förståelse för teorier och principer | Avancerad kompetens som visar på behärskning av ämnet och innovation, vilka behövs för att lösa komplicerade och oförutsägbara problem inom ett specialiserat arbets- eller studieområde | Leder komplexa tekniska eller specialiserade verksamheter eller projekt och har beslutsansvar i oförutsägbara arbets- eller studiesammanhang
  Ansvarar för individers och gruppers yrkesutveckling |
| Nivå 7 (*3)

  Läranderesultat för nivå 7 | Mycket specialiserad kunskap, delvis i spetsen för kunskapen inom ett arbets- eller studieområde, som grund för eget tänkande och/eller forskning
  Kritisk medvetenhet om kunskapsfrågor inom ett område och i beröringspunkterna mellan olika områden | Specialiserade problemlösningsfärdigheter som behövs inom forskning och/eller innovation för att utveckla ny kunskap och nya metoder och integrera kunskap från olika områden | Leder och omvandlar arbets- eller studiesammanhang som är komplexa, oförutsägbara och kräver nya strategier
  Ansvarar för att bidra till yrkesrelaterad kunskap och praxis och/eller för att granska arbetslagens strategiska prestationer |
| Nivå 8 (*4)

  Läranderesultat för nivå 8 | Kunskap på den mest avancerade nivån inom ett arbets- eller studieområde och i beröringspunkterna mellan olika områden | De mest avancerade och specialiserade färdigheterna och teknikerna, inbegripet den överblick och bedömning som behövs för att lösa kritiska problem inom forskning och/eller innovation och för att utvidga och omdefiniera befintlig kunskap eller yrkespraxis | Uppvisar betydlig auktoritet, innovation, självständighet, akademisk och yrkesrelaterad integritet samt varaktigt engagemang för utveckling av nya idéer eller processer i spetsen för arbets- eller studiesammanhang, inbegripet forskning |
| Referensramen för kvalifikationer i det europeiska området för högre utbildning innehåller deskriptorer för tre nivåer, som ministrarna för högre utbildning enades om vid mötet i Bergen i maj 2005 inom ramen för Bolognaprocessen. Varje nivådeskriptor innehåller en allmän uppgift om de resultat och den kompetens som normalt sett förväntas i samband med kvalifikationer som markerar avslutningen på nivån i fråga. |

Var och en av de åtta nivåerna definieras i en rad deskriptorer som anger de läranderesultat som krävs för kvalifikationerna på den nivån i varje kvalifikationssystem

Kunskap

Färdigheter

Ansvar och självständighet

I samband med den europeiska referensramen beskrivs kunskap som teoretisk eller faktabaserad

I samband med den europeiska referensramen beskrivs färdigheter som kognitiva (inbegriper användning av logiskt, intuitivt och kreativt tänkande) och praktiska (inbegriper manuell skicklighet och användning av metoder, material, verktyg och redskap)

I samband med den europeiska referensramen beskrivs ansvar och självständighet som inlärarens förmåga att tillämpa kunskap och färdigheter självständigt och ansvarsfullt

Nivå 1

Läranderesultat för nivå 1

Grundläggande allmän kunskap

Grundläggande färdigheter för att utföra enkla uppgifter

Arbetar eller studerar under direkt övervakning i ett strukturerat sammanhang

Nivå 2

Läranderesultat för nivå 2

Grundläggande faktabaserad kunskap inom ett arbets- eller studieområde

Grundläggande kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för att använda relevant information för att utföra uppgifter och lösa rutinmässiga problem med hjälp av enkla regler och verktyg

Arbetar eller studerar under övervakning, med viss självständighet

Nivå 3

Läranderesultat för nivå 3

Kunskap om fakta, principer, processer och allmänna begrepp inom ett arbets- eller studieområde

En rad kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för att utföra uppgifter och lösa problem genom att välja och tillämpa grundläggande metoder, verktyg, material och information

Ansvarar för fullgörandet av arbets- eller studieuppgifter

Anpassar vid problemlösning det egna beteendet efter omständigheterna

Nivå 4

Läranderesultat för nivå 4

Faktabaserad och teoretisk kunskap i breda sammanhang inom ett arbets- eller studieområde

En rad kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för lösningar på specifika problem inom ett arbets- eller studieområde

Arbetar under självledning enligt riktlinjerna i arbets- eller studiesammanhang som vanligtvis är förutsägbara men kan ändras

Övervakar andras rutinarbete, med visst ansvar för bedömning och förbättring av arbets- eller studieverksamhet

Nivå 5 (*1)

Läranderesultat för nivå 5

Övergripande, specialiserad, faktabaserad och teoretisk kunskap inom ett arbets- eller studieområde samt medvetenhet om gränserna för denna kunskap

Omfattande kognitiva och praktiska färdigheter som behövs för att utarbeta kreativa lösningar på abstrakta problem

Leder och övervakar arbets- eller studieverksamhet där oförutsägbara förändringar förekommer

Granskar och förbättrar eget och andras resultat

Nivå 6 (*2)

Läranderesultat för nivå 6

Avancerade färdigheter inom ett arbets- eller studieområde som inbegriper kritisk förståelse för teorier och principer

Avancerad kompetens som visar på behärskning av ämnet och innovation, vilka behövs för att lösa komplicerade och oförutsägbara problem inom ett specialiserat arbets- eller studieområde

Leder komplexa tekniska eller specialiserade verksamheter eller projekt och har beslutsansvar i oförutsägbara arbets- eller studiesammanhang

Ansvarar för individers och gruppers yrkesutveckling

Nivå 7 (*3)

Läranderesultat för nivå 7

Mycket specialiserad kunskap, delvis i spetsen för kunskapen inom ett arbets- eller studieområde, som grund för eget tänkande och/eller forskning

Kritisk medvetenhet om kunskapsfrågor inom ett område och i beröringspunkterna mellan olika områden

Specialiserade problemlösningsfärdigheter som behövs inom forskning och/eller innovation för att utveckla ny kunskap och nya metoder och integrera kunskap från olika områden

Leder och omvandlar arbets- eller studiesammanhang som är komplexa, oförutsägbara och kräver nya strategier

Ansvarar för att bidra till yrkesrelaterad kunskap och praxis och/eller för att granska arbetslagens strategiska prestationer

Nivå 8 (*4)

Läranderesultat för nivå 8

Kunskap på den mest avancerade nivån inom ett arbets- eller studieområde och i beröringspunkterna mellan olika områden

De mest avancerade och specialiserade färdigheterna och teknikerna, inbegripet den överblick och bedömning som behövs för att lösa kritiska problem inom forskning och/eller innovation och för att utvidga och omdefiniera befintlig kunskap eller yrkespraxis

Uppvisar betydlig auktoritet, innovation, självständighet, akademisk och yrkesrelaterad integritet samt varaktigt engagemang för utveckling av nya idéer eller processer i spetsen för arbets- eller studiesammanhang, inbegripet forskning

Referensramen för kvalifikationer i det europeiska området för högre utbildning innehåller deskriptorer för tre nivåer, som ministrarna för högre utbildning enades om vid mötet i Bergen i maj 2005 inom ramen för Bolognaprocessen. Varje nivådeskriptor innehåller en allmän uppgift om de resultat och den kompetens som normalt sett förväntas i samband med kvalifikationer som markerar avslutningen på nivån i fråga.

---

(*1)  Deskriptorn för korta utbildningar inom den högre utbildningen (som ingår i eller är kopplade till den första nivån), vilken utarbetats av det gemensamma kvalitetsinitiativet som en del av Bolognaprocessen, motsvarar läranderesultaten för nivå 5 i den europeiska referensramen för kvalifikationer.

(*2)  Deskriptorn för första nivån motsvarar läranderesultaten för nivå 6 i den europeiska referensramen för kvalifikationer.

(*3)  Deskriptorn för andra nivån motsvarar läranderesultaten för nivå 7 i den europeiska referensramen för kvalifikationer.

(*4)  Deskriptorn för tredje nivån motsvarar läranderesultaten för nivå 8 i den europeiska referensramen för kvalifikationer.

---

BILAGA III

Kriterier och förfaranden för koppling av nationella referensramar eller system för kvalifikationer till den europeiska referensramen för kvalifikationer

| 1. | Ansvarsområden och/eller rättslig behörighet för alla berörda nationella organ som deltar i hänvisningsprocessen fastställs tydligt och offentliggörs av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

1.

Ansvarsområden och/eller rättslig behörighet för alla berörda nationella organ som deltar i hänvisningsprocessen fastställs tydligt och offentliggörs av de behöriga myndigheterna.

| 2. | Det finns en tydlig och konkret koppling mellan kvalifikationsnivåerna i de nationella referensramarna och systemen för kvalifikationer och nivådeskriptorerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

2.

Det finns en tydlig och konkret koppling mellan kvalifikationsnivåerna i de nationella referensramarna och systemen för kvalifikationer och nivådeskriptorerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer.

| 3. | De nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och deras kvalifikationer bygger på principen och målet läranderesultat och är kopplade till systemen för validering av icke-formellt och informellt lärande och om lämpligt till meritsystem. |
| --- | --- |

3.

De nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och deras kvalifikationer bygger på principen och målet läranderesultat och är kopplade till systemen för validering av icke-formellt och informellt lärande och om lämpligt till meritsystem.

| 4. | Förfarandena för att inkludera kvalifikationer i de nationella referensramarna för kvalifikationer eller för att beskriva kvalifikationernas placering i det nationella kvalifikationssystemet är tydliga. |
| --- | --- |

4.

Förfarandena för att inkludera kvalifikationer i de nationella referensramarna för kvalifikationer eller för att beskriva kvalifikationernas placering i det nationella kvalifikationssystemet är tydliga.

| 5. | De nationella kvalitetssäkringssystemen för utbildning avser de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och är förenliga med de principer för kvalitetssäkring som fastställs i bilaga IV till denna rekommendation. |
| --- | --- |

5.

De nationella kvalitetssäkringssystemen för utbildning avser de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och är förenliga med de principer för kvalitetssäkring som fastställs i bilaga IV till denna rekommendation.

| 6. | Hänvisningsprocessen ska inbegrip ett godkännande från det behöriga kvalitetssäkringsorganet som visar att hänvisningsrapporten överensstämmer med gällande nationella överenskommelser, bestämmelser och rutiner för kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

6.

Hänvisningsprocessen ska inbegrip ett godkännande från det behöriga kvalitetssäkringsorganet som visar att hänvisningsrapporten överensstämmer med gällande nationella överenskommelser, bestämmelser och rutiner för kvalitetssäkring.

| 7. | Internationella experter ska delta i hänvisningsprocessen och hänvisningsrapporten ska innehålla skriftliga yttranden om hänvisningsprocessen från minst två internationella experter från två olika länder. |
| --- | --- |

7.

Internationella experter ska delta i hänvisningsprocessen och hänvisningsrapporten ska innehålla skriftliga yttranden om hänvisningsprocessen från minst två internationella experter från två olika länder.

| 8. | Den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna ska certifiera kopplingen mellan de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och den europeiska referensramen för kvalifikationer. En utförlig rapport om hänvisningsprocessen, där varje kriterium ska behandlas separat, ska tillsammans med underlaget till rapporten offentliggöras av de behöriga myndigheterna, inbegripet den europeiska referensramens nationella samordningspunkter. Samma rapport kan användas för självcertifiering för referensramen för kvalifikationer för det europeiska området för högre utbildning, i enlighet med dess kriterier för självcertifiering. |
| --- | --- |

8.

Den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna ska certifiera kopplingen mellan de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer och den europeiska referensramen för kvalifikationer. En utförlig rapport om hänvisningsprocessen, där varje kriterium ska behandlas separat, ska tillsammans med underlaget till rapporten offentliggöras av de behöriga myndigheterna, inbegripet den europeiska referensramens nationella samordningspunkter. Samma rapport kan användas för självcertifiering för referensramen för kvalifikationer för det europeiska området för högre utbildning, i enlighet med dess kriterier för självcertifiering.

| 9. | Senast sex månader efter det att hänvisningsrapporten har offentliggjorts eller uppdaterats ska medlemsstaterna och övriga deltagande länder offentliggöra hänvisningsrapporten och tillhandahålla relevant information för jämförelser på den berörda europeiska portalen. |
| --- | --- |

9.

Senast sex månader efter det att hänvisningsrapporten har offentliggjorts eller uppdaterats ska medlemsstaterna och övriga deltagande länder offentliggöra hänvisningsrapporten och tillhandahålla relevant information för jämförelser på den berörda europeiska portalen.

| 10. | Till följd av hänvisningsprocessen bör alla nyligen utfärdade handlingar som rör kvalifikationer som ingår i de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer (t.ex. utbildningsbevis, examensbevis och kvalifikationstillägg) och/eller register över kvalifikationer som utfärdas av behöriga myndigheter innehålla en tydlig hänvisning, med hjälp av nationella referensramar eller system för kvalifikationer, till lämplig nivå i den europeiska referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

10.

Till följd av hänvisningsprocessen bör alla nyligen utfärdade handlingar som rör kvalifikationer som ingår i de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer (t.ex. utbildningsbevis, examensbevis och kvalifikationstillägg) och/eller register över kvalifikationer som utfärdas av behöriga myndigheter innehålla en tydlig hänvisning, med hjälp av nationella referensramar eller system för kvalifikationer, till lämplig nivå i den europeiska referensramen för kvalifikationer.

---

BILAGA IV

Principer för kvalitetssäkring av kvalifikationer som ingår i de nationella referensramar eller system för kvalifikationer som hänförts till den europeiska referensramen

Alla kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen för kvalifikationer bör kvalitetssäkras, så att förtroendet för deras kvalitet och nivå ökas.

I överensstämmelse med nationella förhållanden och med beaktande av skillnader mellan olika sektorer bör kvalitetssäkring av kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen för kvalifikationer uppfylla följande villkor (1)
   (2):

| 1. | Både utformningen av kvalifikationer och tillämpningen av strategin baserad på läranderesultat bör omfattas. |
| --- | --- |

1.

Både utformningen av kvalifikationer och tillämpningen av strategin baserad på läranderesultat bör omfattas.

| 2. | En giltig och tillförlitlig bedömning enligt överenskomna och tydliga läranderesultat baserade på standarder bör säkerställas och certifieringsprocessen omfattas. |
| --- | --- |

2.

En giltig och tillförlitlig bedömning enligt överenskomna och tydliga läranderesultat baserade på standarder bör säkerställas och certifieringsprocessen omfattas.

| 3. | System och förfaranden för återkoppling för kontinuerliga förbättringar bör ingå. |
| --- | --- |

3.

System och förfaranden för återkoppling för kontinuerliga förbättringar bör ingå.

| 4. | Alla berörda parter bör delta i alla stadier i processen. |
| --- | --- |

4.

Alla berörda parter bör delta i alla stadier i processen.

| 5. | Konsekventa utvärderingsmetoder som kombinerar självbedömning och extern granskning bör ingå. |
| --- | --- |

5.

Konsekventa utvärderingsmetoder som kombinerar självbedömning och extern granskning bör ingå.

| 6. | Den bör vara en integrerad del av den interna styrningen, inbegripet utkontrakterad verksamhet, i organ som utfärdar kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

6.

Den bör vara en integrerad del av den interna styrningen, inbegripet utkontrakterad verksamhet, i organ som utfärdar kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen för kvalifikationer.

| 7. | Den bör bygga på tydliga och mätbara mål, standarder och riktlinjer. |
| --- | --- |

7.

Den bör bygga på tydliga och mätbara mål, standarder och riktlinjer.

| 8. | Den bör stödjas av tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

8.

Den bör stödjas av tillräckliga resurser.

| 9. | Den bör omfatta en regelbunden översyn av befintliga externa tillsynsorgan eller tillsynsmyndigheter som utför kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

9.

Den bör omfatta en regelbunden översyn av befintliga externa tillsynsorgan eller tillsynsmyndigheter som utför kvalitetssäkring.

| 10. | Den bör innefatta elektronisk tillgång till utvärderingsresultat. |
| --- | --- |

10.

Den bör innefatta elektronisk tillgång till utvärderingsresultat.

---

(1)  Dessa gemensamma principer är helt förenliga med de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring i det europeiska området för högre utbildning och den europeiska kvalitetssäkringen av yrkesutbildning (Eqavet).

(2)  Beroende på de nationella förhållandena är dessa principer eventuellt inte tillämpliga på allmän utbildning.

---

BILAGA V

Principer för meritsystem med koppling till de nationella referensramar eller system för kvalifikationer som hänförts till den europeiska referensramen (1)

Genom att tillämpa en strategi baserad på läranderesultat bör den europeiska referensramen för kvalifikationer och de nationella referensramarna eller systemen för kvalifikationer bättre stödja människor när de rör sig i) mellan olika lärandenivåer, ii) inom och mellan olika utbildningssektorer, iii) mellan utbildning och arbetsmarknad och iv) inom och över gränser. Utan att det påverkar nationella beslut om att i) att använda meritsystem och ii) koppla dem till nationella referensramar eller system för kvalifikationer bör olika meritsystem, i förekommande fall, samverka med nationella referensramar eller system för kvalifikationer för att stödja övergångar och underlätta framsteg. Därför bör meritsystem kopplade till nationella referensramar eller system för kvalifikationer i tillämpliga fall beakta följande principer:

| 1. | Meritsystemen bör stödja flexibla utbildningsvägar till fördel för den enskilde. |
| --- | --- |

1.

Meritsystemen bör stödja flexibla utbildningsvägar till fördel för den enskilde.

| 2. | När kvalifikationer utformas och utarbetas, bör strategin baserad på läranderesultat användas systematiskt för att göra det lättare att överföra kvalifikationer (eller kvalifikationskomponenter) och framsteg i lärandet. |
| --- | --- |

2.

När kvalifikationer utformas och utarbetas, bör strategin baserad på läranderesultat användas systematiskt för att göra det lättare att överföra kvalifikationer (eller kvalifikationskomponenter) och framsteg i lärandet.

| 3. | Meritsystemen bör göra det lättare att överföra läranderesultat och framsteg i lärandet mellan olika institutioner och länder. |
| --- | --- |

3.

Meritsystemen bör göra det lättare att överföra läranderesultat och framsteg i lärandet mellan olika institutioner och länder.

| 4. | Meritsystemen bör bygga på uttrycklig och tydlig kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

4.

Meritsystemen bör bygga på uttrycklig och tydlig kvalitetssäkring.

| 5. | De meriter som förvärvas bör dokumenteras, med uppgift om de förvärvade läranderesultaten, namnet på den behöriga meritgivande institutionen och i förekommande fall motsvarande meritpoäng. |
| --- | --- |

5.

De meriter som förvärvas bör dokumenteras, med uppgift om de förvärvade läranderesultaten, namnet på den behöriga meritgivande institutionen och i förekommande fall motsvarande meritpoäng.

| 6. | Systemen för att föra över och samla meriter bör samverka med system för validering av tidigare lärande, så att överföring och framsteg underlättas och stimuleras. |
| --- | --- |

6.

Systemen för att föra över och samla meriter bör samverka med system för validering av tidigare lärande, så att överföring och framsteg underlättas och stimuleras.

| 7. | Meritsystemen bör utvecklas och förbättras genom samarbete mellan de berörda parterna på lämplig nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

7.

Meritsystemen bör utvecklas och förbättras genom samarbete mellan de berörda parterna på lämplig nationell nivå och unionsnivå.

---

(1)  Dessa gemensamma principer är fullt förenliga med det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS) och det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet).

---

BILAGA VI

Uppgifter för datafält för elektroniskt offentliggörande av information om kvalifikationer motsvarande en nivå inom den europeiska referensramen för kvalifikationer

| UPPGIFT | Obligatorisk/frivillig |
| --- | --- |
| Kvalifikationens benämning | Obligatorisk |
| Fält (*1) | Obligatorisk |
| Land/region (kod) | Obligatorisk |
| Nivå i den europeiska referensramen för kvalifikationer | Obligatorisk |
| Beskrivning av kvalifikationen (*3) | antingen | kunskap | Obligatorisk |
| färdigheter | Obligatorisk |
| ansvar och självständighet | Obligatorisk |
| eller | textfält för beskrivning av vad inläraren förväntas veta, förstå och kunna göra | Obligatorisk |
| Utfärdande organ eller behörig myndighet (*2) | | Obligatorisk |
| Meritpoäng/teoretisk arbetsinsats för det uppnådda läranderesultatet | | Frivillig |
| Interna kvalitetssäkringsprocesser | | Frivillig |
| Externt organ för kvalitetssäkring/tillsynsorgan | | Frivillig |
| Ytterligare information om kvalifikationen | | Frivillig |
| Informationskälla | | Frivillig |
| Länk till relevanta tillägg | | Frivillig |
| Kvalifikationens webbadress | | Frivillig |
| Språk för informationen (kod) | | Frivillig |
| Inträdeskrav | | Frivillig |
| Giltighetstid (om relevant) | | Frivillig |
| Sätt att förvärva kvalifikationen | | Frivillig |
| Koppling till yrken eller yrkesområden | | Frivillig |

UPPGIFT

Obligatorisk/frivillig

Kvalifikationens benämning

Obligatorisk

Fält (*1)

Obligatorisk

Land/region (kod)

Obligatorisk

Nivå i den europeiska referensramen för kvalifikationer

Obligatorisk

Beskrivning av kvalifikationen (*3)

antingen

kunskap

Obligatorisk

färdigheter

Obligatorisk

ansvar och självständighet

Obligatorisk

eller

textfält för beskrivning av vad inläraren förväntas veta, förstå och kunna göra

Obligatorisk

Utfärdande organ eller behörig myndighet (*2)

Obligatorisk

Meritpoäng/teoretisk arbetsinsats för det uppnådda läranderesultatet

Frivillig

Interna kvalitetssäkringsprocesser

Frivillig

Externt organ för kvalitetssäkring/tillsynsorgan

Frivillig

Ytterligare information om kvalifikationen

Frivillig

Informationskälla

Frivillig

Länk till relevanta tillägg

Frivillig

Kvalifikationens webbadress

Frivillig

Språk för informationen (kod)

Frivillig

Inträdeskrav

Frivillig

Giltighetstid (om relevant)

Frivillig

Sätt att förvärva kvalifikationen

Frivillig

Koppling till yrken eller yrkesområden

Frivillig

---

(*1)  ISCED FoET2013.

(*2)  Här krävs minst uppgifter som gör det möjligt att hitta information om det utfärdande organet eller den behöriga myndigheten, vilket omfattar dess namn eller eventuellt namnet på gruppen av utfärdande organ eller behöriga myndigheter samt webbadress eller kontaktuppgifter.

(*3)  Denna beskrivning ska bestå av öppna textfält i vilka användning av standardiserad terminologi inte är obligatorisk. Medlemsstaterna ska inte heller vara skyldiga att översätta beskrivningen till andra EU-språk.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/29

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8301 – GE/ATI/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 189/04)

Kommissionen beslutade den 2 juni 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8301. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8301. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/29

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8190 – Weichai/Kion)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 189/05)

Kommissionen beslutade den 15 februari 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8190. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8190. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/30

---

Rådets slutsatser om ungdomsarbetets roll till stöd för ungdomars utveckling av viktiga livskunskaper som underlättar en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet

(2017/C 189/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM ERINRAR OM

| 1. | den politiska bakgrunden till denna fråga (se bilaga I till dessa slutsatser), |
| --- | --- |

1.

den politiska bakgrunden till denna fråga (se bilaga I till dessa slutsatser),

KONSTATERAR ATT

| 2. | Europeiska unionen står inför betydande ekonomiska och sociala utmaningar, delvis beroende på ökad migration och följderna av den finansiella och ekonomiska krisen, |
| --- | --- |

2.

Europeiska unionen står inför betydande ekonomiska och sociala utmaningar, delvis beroende på ökad migration och följderna av den finansiella och ekonomiska krisen,

| 3. | denna utveckling innebär särskilda utmaningar när det gäller demokratiska värderingar, social sammanhållning, anställbarhet och arbetsliv samt ungdomars delaktighet och välbefinnande, särskilt ungdomar i riskzonen och med färre möjligheter, |
| --- | --- |

3.

denna utveckling innebär särskilda utmaningar när det gäller demokratiska värderingar, social sammanhållning, anställbarhet och arbetsliv samt ungdomars delaktighet och välbefinnande, särskilt ungdomar i riskzonen och med färre möjligheter,

| 4. | det, för en framgångsrik hantering av dessa utmaningar, är av största vikt att ungdomar genom inhämtande av nödvändiga livskunskaper (1) får ett bättre begrepp om vad som menas med aktivt medborgarskap, därav följande rättigheter och ansvar, erkännande av och respekt för demokratiska värderingar, kulturell mångfald samt garanti för yttrande- och trosfrihet, |
| --- | --- |

4.

det, för en framgångsrik hantering av dessa utmaningar, är av största vikt att ungdomar genom inhämtande av nödvändiga livskunskaper (1) får ett bättre begrepp om vad som menas med aktivt medborgarskap, därav följande rättigheter och ansvar, erkännande av och respekt för demokratiska värderingar, kulturell mångfald samt garanti för yttrande- och trosfrihet,

| 5. | utvecklingen av livskunskaper har lika stor betydelse för att hantera en hög ungdomsarbetslöshets ekonomiska, politiska, sociala och mänskliga kostnader, som för att hjälpa ungdomar att utforma och skapa sin framtid med hjälp av högkvalitativ sysselsättning, social delaktighet och ett aktivt medborgarskap, |
| --- | --- |

5.

utvecklingen av livskunskaper har lika stor betydelse för att hantera en hög ungdomsarbetslöshets ekonomiska, politiska, sociala och mänskliga kostnader, som för att hjälpa ungdomar att utforma och skapa sin framtid med hjälp av högkvalitativ sysselsättning, social delaktighet och ett aktivt medborgarskap,

SOM BEAKTAR

| 6. | rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla (2), särskilt dess konstaterande att ”[d]et är viktigt att se bortom arbetsmarknadens omedelbara behov och även fokusera på de utbildningsaspekter som kan främja innovation, entreprenörskap och kreativitet, forma sektorer, skapa arbetstillfällen och nya marknader, ge människor (och då även de svagaste i samhället) mer egenmakt, berika det demokratiska livet samt frambringa engagerade, talangfulla och aktiva medborgare”, |
| --- | --- |

6.

rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla (2), särskilt dess konstaterande att ”[d]et är viktigt att se bortom arbetsmarknadens omedelbara behov och även fokusera på de utbildningsaspekter som kan främja innovation, entreprenörskap och kreativitet, forma sektorer, skapa arbetstillfällen och nya marknader, ge människor (och då även de svagaste i samhället) mer egenmakt, berika det demokratiska livet samt frambringa engagerade, talangfulla och aktiva medborgare”,

| 7. | översynen av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande (3), som ger en möjlighet att inta ett inkluderande förhållningssätt till utvecklingen av kompetenser som kan hjälpa ungdomar och underlätta en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet; den nuvarande europeiska ramen för nyckelkompetenser omfattar redan många av de livskunskaper som anges i dessa rådslutsatser, även om en annan terminologi används där, |
| --- | --- |

7.

översynen av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande (3), som ger en möjlighet att inta ett inkluderande förhållningssätt till utvecklingen av kompetenser som kan hjälpa ungdomar och underlätta en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet; den nuvarande europeiska ramen för nyckelkompetenser omfattar redan många av de livskunskaper som anges i dessa rådslutsatser, även om en annan terminologi används där,

FRAMHÅLLER ATT

| 8. | det finns många aspekter på hur man ska hantera de utmaningar som följer av ungdomsarbetslösheten och därav följande nedbrytning av den sociala strukturen och politiska alienering, men ungdomssektorn har genom ett effektivt ungdomsarbete en roll att spela för att ungdomar ska få möjlighet att inhämta och utveckla livskunskaper som bidrar till att maximera deras potential och hjälper dem att uppnå och vidmakthålla ett meningsfullt och produktivt privatliv, socialt liv och arbetsliv; sådana livskunskaper kan också bidra till att förhindra marginalisering och motverka propaganda, retorik och beteenden som kan kopplas till radikalisering och leda till våldsbejakande extremism, |
| --- | --- |

8.

det finns många aspekter på hur man ska hantera de utmaningar som följer av ungdomsarbetslösheten och därav följande nedbrytning av den sociala strukturen och politiska alienering, men ungdomssektorn har genom ett effektivt ungdomsarbete en roll att spela för att ungdomar ska få möjlighet att inhämta och utveckla livskunskaper som bidrar till att maximera deras potential och hjälper dem att uppnå och vidmakthålla ett meningsfullt och produktivt privatliv, socialt liv och arbetsliv; sådana livskunskaper kan också bidra till att förhindra marginalisering och motverka propaganda, retorik och beteenden som kan kopplas till radikalisering och leda till våldsbejakande extremism,

KONSTATERAR ATT

| 9. | ungdomsarbete visserligen kan innebära en stor mängd olika åtgärder, projekt, program, verksamheter och initiativ som anordnas av olika aktörer i en mängd olika miljöer, men att ungdomarnas personliga och sociala utveckling är en utmärkande faktor i ungdomsarbetets genomförande och fokus, |
| --- | --- |

9.

ungdomsarbete visserligen kan innebära en stor mängd olika åtgärder, projekt, program, verksamheter och initiativ som anordnas av olika aktörer i en mängd olika miljöer, men att ungdomarnas personliga och sociala utveckling är en utmärkande faktor i ungdomsarbetets genomförande och fokus,

| 10. | ett effektivt ungdomsarbete kan ge positiva resultat för ungdomar genom att






  — | deras kompetens utvecklas, något som stärker deras personliga utveckling, |
| --- | --- | --- |

10.

ett effektivt ungdomsarbete kan ge positiva resultat för ungdomar genom att

—

deras kompetens utvecklas, något som stärker deras personliga utveckling,

| — | positiva sociala värderingar, beteenden och attityder främjas och uppmuntras, särskilt i deras förbindelser med andra, |
| --- | --- |

—

positiva sociala värderingar, beteenden och attityder främjas och uppmuntras, särskilt i deras förbindelser med andra,

| — | deras kreativa och innovativa kapacitet och potential främjas, vilket gör det möjligt för dem att framgångsrikt delta i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

deras kreativa och innovativa kapacitet och potential främjas, vilket gör det möjligt för dem att framgångsrikt delta i arbetslivet,

| — | demokratiska värderingar främjas, vilket stärker ett aktivt medborgarskap och demokratiskt deltagande, |
| --- | --- |

—

demokratiska värderingar främjas, vilket stärker ett aktivt medborgarskap och demokratiskt deltagande,

| 11. | livskunskaper är positiva, bekräftande och problemlösande beteenden som används på ett lämpligt och ansvarsfullt sätt i det dagliga livet – hemma, online, i lokalsamhället, i utbildningssammanhang och på arbetsplatsen; de är en uppsättning personliga och sociala färdigheter som inhämtas genom utbildning, ungdomsarbete samt icke-formellt och informellt lärande och som kan användas för att lösa frågor och problem som man ofta konfronteras med i det dagliga livet, |
| --- | --- |

11.

livskunskaper är positiva, bekräftande och problemlösande beteenden som används på ett lämpligt och ansvarsfullt sätt i det dagliga livet – hemma, online, i lokalsamhället, i utbildningssammanhang och på arbetsplatsen; de är en uppsättning personliga och sociala färdigheter som inhämtas genom utbildning, ungdomsarbete samt icke-formellt och informellt lärande och som kan användas för att lösa frågor och problem som man ofta konfronteras med i det dagliga livet,

ÄR ENIGT OM ATT

| 12. | livskunskaper är viktiga för alla ungdomar, men särskilt betydelsefulla och viktiga för ungdomar i riskzonen och med färre möjligheter, och med avseende på deras sysselsättningsbehov, sociala och demokratiska deltagande, |
| --- | --- |

12.

livskunskaper är viktiga för alla ungdomar, men särskilt betydelsefulla och viktiga för ungdomar i riskzonen och med färre möjligheter, och med avseende på deras sysselsättningsbehov, sociala och demokratiska deltagande,

| 13. | främjande av och åtgärder för ungdomars inhämtande och utveckling av livskunskaper kan vara en integrerad del i ungdomspolitiken på såväl europeisk nivå som i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

13.

främjande av och åtgärder för ungdomars inhämtande och utveckling av livskunskaper kan vara en integrerad del i ungdomspolitiken på såväl europeisk nivå som i medlemsstaterna,

NOTERAR ATT

| 14. | bilaga II innehåller ett kompendium om livskunskaper med angivande av ett antal karakteristika; kompendiet är varken normativt eller uttömmande, och belyser de livskunskaper som ungdomsarbetet bäst kan främja och hjälpa ungdomar att inhämta (4), |
| --- | --- |

14.

bilaga II innehåller ett kompendium om livskunskaper med angivande av ett antal karakteristika; kompendiet är varken normativt eller uttömmande, och belyser de livskunskaper som ungdomsarbetet bäst kan främja och hjälpa ungdomar att inhämta (4),

| 15. | de livskunskaper som definieras i bilaga II är under utveckling; det är medlemsstaterna och behöriga europeiska, nationella och lokala aktörer som ska fastställa hur livskunskaperna ska prioriteras, presenteras och främjas, |
| --- | --- |

15.

de livskunskaper som definieras i bilaga II är under utveckling; det är medlemsstaterna och behöriga europeiska, nationella och lokala aktörer som ska fastställa hur livskunskaperna ska prioriteras, presenteras och främjas,

UPPMANAR, MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, MEDLEMSSTATERNA ATT

| 16. | främja ungdomsarbetets bidrag till utvecklingen av ungdomars livskunskaper inom ungdomspolitiska ramar och åtgärder till stöd för ungdomar, |
| --- | --- |

16.

främja ungdomsarbetets bidrag till utvecklingen av ungdomars livskunskaper inom ungdomspolitiska ramar och åtgärder till stöd för ungdomar,

| 17. | med avseende på anordnare av ungdomsarbete sprida och främja utbildningsverktyg, metoder och praxis, särskilt sådana som utvecklats av ungdomsarbetare som kan stödja ungdomar i deras inhämtande av livskunskaper, |
| --- | --- |

17.

med avseende på anordnare av ungdomsarbete sprida och främja utbildningsverktyg, metoder och praxis, särskilt sådana som utvecklats av ungdomsarbetare som kan stödja ungdomar i deras inhämtande av livskunskaper,

| 18. | ytterligare stödja utbildning av och ömsesidigt lärande för anordnare av ungdomsarbete för att förbättra deras förmåga att stödja ungdomar att inhämta livskunskaper, |
| --- | --- |

18.

ytterligare stödja utbildning av och ömsesidigt lärande för anordnare av ungdomsarbete för att förbättra deras förmåga att stödja ungdomar att inhämta livskunskaper,

| 19. | när så är lämpligt erkänna och validera utbildningsprogram som förbättrar ungdomsarbetarnas – oberoende av om arbetet är avlönat eller frivilligt – och ungdomsledarnas förmåga att framgångsrikt använda utbildningsverktyg, metoder och praxis som hjälper ungdomar att med hjälp av verktyg och metoder för bedömning och självbedömning identifiera, inhämta och utveckla livskunskaper, |
| --- | --- |

19.

när så är lämpligt erkänna och validera utbildningsprogram som förbättrar ungdomsarbetarnas – oberoende av om arbetet är avlönat eller frivilligt – och ungdomsledarnas förmåga att framgångsrikt använda utbildningsverktyg, metoder och praxis som hjälper ungdomar att med hjälp av verktyg och metoder för bedömning och självbedömning identifiera, inhämta och utveckla livskunskaper,

| 20. | främja och stärka ungdomars frivilligarbete, vilket kan göra det lättare för ungdomarna att inhämta livskunskaper och bidra till att de, tillsammans med anordnare av ungdomsarbete, deltar i projekt och initiativ inom ramen för ungdomsarbetet, |
| --- | --- |

20.

främja och stärka ungdomars frivilligarbete, vilket kan göra det lättare för ungdomarna att inhämta livskunskaper och bidra till att de, tillsammans med anordnare av ungdomsarbete, deltar i projekt och initiativ inom ramen för ungdomsarbetet,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN

| 21. | främja och ge möjligheter till peer learning och ömsesidigt lärande, projekt och initiativ så att anordnare av ungdomsarbete kan utbyta kunskaper, verktyg och erfarenheter som rör främjandet och utvecklingen av ungdomars livskunskaper, |
| --- | --- |

21.

främja och ge möjligheter till peer learning och ömsesidigt lärande, projekt och initiativ så att anordnare av ungdomsarbete kan utbyta kunskaper, verktyg och erfarenheter som rör främjandet och utvecklingen av ungdomars livskunskaper,

| 22. | överväga vilka av de livskunskaper som ungdomar inhämtat genom ungdomsarbete som kan identifieras och dokumenteras, och hur detta ska gå till, så att bedömningen och certifieringen underlättas genom mekanismer för validering samt icke-formellt och informellt lärande (5), |
| --- | --- |

22.

överväga vilka av de livskunskaper som ungdomar inhämtat genom ungdomsarbete som kan identifieras och dokumenteras, och hur detta ska gå till, så att bedömningen och certifieringen underlättas genom mekanismer för validering samt icke-formellt och informellt lärande (5),

| 23. | maximera användingen av Erasmus+ och andra EU-finansierade program till stöd för det praktiska ungdomsarbetet för att främja och utveckla ungdomars livskunskaper, |
| --- | --- |

23.

maximera användingen av Erasmus+ och andra EU-finansierade program till stöd för det praktiska ungdomsarbetet för att främja och utveckla ungdomars livskunskaper,

| 24. | stärka dialogen mellan ungdomsarbetet, ungdomspolitiken och forskningen på ungdomsområdet samt samordningen mellan lokala, regionala, nationella och europeiska nivåer, vilket underlättar nätverksarbete, samarbete, peer learning och utbyten för främjande och utveckling av ungdomars livskunskaper, |
| --- | --- |

24.

stärka dialogen mellan ungdomsarbetet, ungdomspolitiken och forskningen på ungdomsområdet samt samordningen mellan lokala, regionala, nationella och europeiska nivåer, vilket underlättar nätverksarbete, samarbete, peer learning och utbyten för främjande och utveckling av ungdomars livskunskaper,

| 25. | identifiera, stödja och sprida befintliga och nya verktyg och metoder liksom befintlig och ny praxis som främjar livskunskaper inom olika typer av ungdomsarbete, |
| --- | --- |

25.

identifiera, stödja och sprida befintliga och nya verktyg och metoder liksom befintlig och ny praxis som främjar livskunskaper inom olika typer av ungdomsarbete,

| 26. | främja och stödja sektorsövergripande partnerskap och initiativ, särskilt mellan anordnare av ungdomsarbete, utbildningsanstalter, socialtjänster och arbetsförmedlingar, samt främja och stödja arbetsmarknadsparter som hjälper ungdomar att inhämta och utveckla livskunskaper, |
| --- | --- |

26.

främja och stödja sektorsövergripande partnerskap och initiativ, särskilt mellan anordnare av ungdomsarbete, utbildningsanstalter, socialtjänster och arbetsförmedlingar, samt främja och stödja arbetsmarknadsparter som hjälper ungdomar att inhämta och utveckla livskunskaper,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

| 27. | bidra till kunskapsbyggande om de livskunskaper som främjas och utvecklas genom ungdomsarbetet och att stödja medlemsstaterna i samband med främjandet av ungdomsarbetarnas kapacitetsuppbyggnad och yrkesmässiga utveckling, |
| --- | --- |

27.

bidra till kunskapsbyggande om de livskunskaper som främjas och utvecklas genom ungdomsarbetet och att stödja medlemsstaterna i samband med främjandet av ungdomsarbetarnas kapacitetsuppbyggnad och yrkesmässiga utveckling,

| 28. | främja ungdomsarbete som en integrerad del av den nya kompetensagendan, som både ger ett mervärde till och kompletterar och stöder alla aspekter av agendan, |
| --- | --- |

28.

främja ungdomsarbete som en integrerad del av den nya kompetensagendan, som både ger ett mervärde till och kompletterar och stöder alla aspekter av agendan,

| 29. | främja och stödja en sektorsövergripande strategi för att hjälpa ungdomar att inhämta och utveckla nödvändig kompetens för att underlätta en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet, |
| --- | --- |

29.

främja och stödja en sektorsövergripande strategi för att hjälpa ungdomar att inhämta och utveckla nödvändig kompetens för att underlätta en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet,

| 30. | säkerställa att dessa rådsslutsatser bidrar till översynen av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande i syfte att stärka livskunskapsaspekten inom den europeiska ramen för nyckelkompetenser och i linje med den. |
| --- | --- |

30.

säkerställa att dessa rådsslutsatser bidrar till översynen av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande i syfte att stärka livskunskapsaspekten inom den europeiska ramen för nyckelkompetenser och i linje med den.

---

(1)  En definition av livskunskaper i enlighet med dessa rådsslutsatser återfinns i punkterna 10–12 samt i bilaga II.

(2)  Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla (EUT C 467, 15.12.2016, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT L 394, 30.12.2006, s. 10).

(4)  I dessa rådslutsatser avses med anordnare av ungdomsarbete organisationer, byråer och andra organ, såväl statsstödda som sådana som verkar på frivilligbasis, som anordnar ungdomsarbete på grundval av program, projekt, initiativ och verksamheter för ungdomar.

(5)  Rådets rekommendation om valideringen av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

---

BILAGA I

Politisk bakgrund

| — | Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande – EUT L 394, 30.12.2006, s. 10. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande – EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

| — | Rådets rekommendation om valideringen av icke-formellt och informellt lärande – EUT C 398, 22.12.2012, s. 1. |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation om valideringen av icke-formellt och informellt lärande – EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

| — | Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna – EUT C 484, 24.12.2016, s. 1. |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna – EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

| — | Rådets slutsatser om det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration – EUT C 168, 14.6.2013, s. 5. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration – EUT C 168, 14.6.2013, s. 5.

| — | Rådets slutsatser om att maximera ungdomspolitikens potential att bidra till målen i Europa 2020-strategin – EUT C 224, 3.8.2013, s. 2. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om att maximera ungdomspolitikens potential att bidra till målen i Europa 2020-strategin – EUT C 224, 3.8.2013, s. 2.

| — | Rådets slutsatser om förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar – EUT C 30, 1.2.2014, s. 5. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om förbättrad social integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar – EUT C 30, 1.2.2014, s. 5.

| — | Rådets slutsatser om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet – EUT C 183, 14.6.2014, s. 18. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet – EUT C 183, 14.6.2014, s. 18.

| — | Rådets slutsatser om förstärkning av ungdomsarbete för att garantera sammanhållna samhällen – EUT C 170, 23.5.2015, s. 2. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om förstärkning av ungdomsarbete för att garantera sammanhållna samhällen – EUT C 170, 23.5.2015, s. 2.

| — | Rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv – EUT C 417, 15.12.2015, s. 10. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om stimulering av ungdomars politiska deltagande i Europas demokratiska liv – EUT C 417, 15.12.2015, s. 10.

| — | Rådets och kommissionens gemensamma rapport om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) – EUT C 417, 15.12.2015, s. 17. |
| --- | --- |

—

Rådets och kommissionens gemensamma rapport om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) – EUT C 417, 15.12.2015, s. 17.

| — | Rådets slutsatser om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten – EUT C 372, 20.12.2011, s. 24. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten – EUT C 372, 20.12.2011, s. 24.

| — | Rådets slutsatser om att maximera den roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för att utveckla övergripande färdigheter, särskilt bland ungdomar – EUT C 172, 27.5.2015, s. 8. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om att maximera den roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för att utveckla övergripande färdigheter, särskilt bland ungdomar – EUT C 172, 27.5.2015, s. 8.

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (2016) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (2016)

| — | Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla – EUT C 467, 15.12.2016, s. 1. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla – EUT C 467, 15.12.2016, s. 1.

| — | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förebyggande av radikalisering som leder till våldsam extremism – EUT C 467, 15.12.2016, s. 3. |
| --- | --- |

—

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förebyggande av radikalisering som leder till våldsam extremism – EUT C 467, 15.12.2016, s. 3.

Studier, rapporter från expertgrupper och förklaringar

| — | Att arbeta med ungdomar: värdet av ungdomsarbetet i Europeiska unionen (2014) |
| --- | --- |

—

Att arbeta med ungdomar: värdet av ungdomsarbetet i Europeiska unionen (2014)

| — | Developing the creative and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (2014). |
| --- | --- |

—

Developing the creative and innovative potential of young people through non-formal learning in ways that are relevant for employment (2014).

| — | Quality Youth Work - A common framework for the further development of youth work (2015). |
| --- | --- |

—

Quality Youth Work - A common framework for the further development of youth work (2015).

| — | Ungdomsarbetets särskilda bidrag till att lösa de problem som ungdomar står inför, särskilt övergången mellan utbildning och sysselsättning (2015). |
| --- | --- |

—

Ungdomsarbetets särskilda bidrag till att lösa de problem som ungdomar står inför, särskilt övergången mellan utbildning och sysselsättning (2015).

| — | Förklaring från det första europeiska konventet om ungdomsarbete (2010). |
| --- | --- |

—

Förklaring från det första europeiska konventet om ungdomsarbete (2010).

| — | Förklaring från det andra europeiska konventet om ungdomsarbete (2015). |
| --- | --- |

—

Förklaring från det andra europeiska konventet om ungdomsarbete (2015).

---

BILAGA II (1)

| Ett kompendium om livskunskaper och deras karakteristika










  Interpersonella färdigheter | Kommunikativa färdigheter | Kognitiva färdigheter | Personliga färdigheter |
| --- | --- | --- | --- |
| Ledarskapsförmåga, konfliktlösningsförmåga, planerings- och organisationsförmåga, förmåga att arbeta i lag, förhandlingsförmåga, interkulturell medvetenhet | Förmåga att uttrycka (och lyssna på) synpunkter och åsikter, diskutera och debattera, digital kunskap och mediekunskap, presentationsförmåga, förmåga att bedriva opinionsbildning | Förmåga till kritiskt tänkande, förmåga att göra underbyggda analyser, förmåga till kreativt tänkande, problemlösningsförmåga, beslutsfattande förmåga, uppfattningsförmåga, omdömesförmåga | Självförtroende, självkänsla, återhämtningsförmåga, självständighet, initiativförmåga och empati |

Ett kompendium om livskunskaper och deras karakteristika

Interpersonella färdigheter

Kommunikativa färdigheter

Kognitiva färdigheter

Personliga färdigheter

Ledarskapsförmåga, konfliktlösningsförmåga, planerings- och organisationsförmåga, förmåga att arbeta i lag, förhandlingsförmåga, interkulturell medvetenhet

Förmåga att uttrycka (och lyssna på) synpunkter och åsikter, diskutera och debattera, digital kunskap och mediekunskap, presentationsförmåga, förmåga att bedriva opinionsbildning

Förmåga till kritiskt tänkande, förmåga att göra underbyggda analyser, förmåga till kreativt tänkande, problemlösningsförmåga, beslutsfattande förmåga, uppfattningsförmåga, omdömesförmåga

Självförtroende, självkänsla, återhämtningsförmåga, självständighet, initiativförmåga och empati

Det utmärkande för sådana livskunskaper är att de

| | är holistiska, då syftet är att utveckla hela personen och hjälpa honom eller henne att nå ett positivt självförverkligande, både på ett personligt plan och som social varelse, |
| --- | --- |

är holistiska, då syftet är att utveckla hela personen och hjälpa honom eller henne att nå ett positivt självförverkligande, både på ett personligt plan och som social varelse,

| | är i sig värdefulla, då de erbjuder ungdomar positiva och berikande utbildningserfarenheter som stöder deras utveckling, |
| --- | --- |

är i sig värdefulla, då de erbjuder ungdomar positiva och berikande utbildningserfarenheter som stöder deras utveckling,

| | är kompletterande och förstärkande, till stöd för ungdomars inlärning och utveckling på utbildningsområdet, i familjen, lokalsamhället, samhällslivet och det sociala livet och på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

är kompletterande och förstärkande, till stöd för ungdomars inlärning och utveckling på utbildningsområdet, i familjen, lokalsamhället, samhällslivet och det sociala livet och på arbetsplatsen,

| | är tvärgående och sektorsövergripande, då det rör sig om inhämtade färdigheter – oberoende av kontext, såväl på utbildningsområdet, på arbetsplatsen, i lokalsamhället som på det kulturella, sociala eller politiska området – som är omedelbart relevanta och användbara, |
| --- | --- |

är tvärgående och sektorsövergripande, då det rör sig om inhämtade färdigheter – oberoende av kontext, såväl på utbildningsområdet, på arbetsplatsen, i lokalsamhället som på det kulturella, sociala eller politiska området – som är omedelbart relevanta och användbara,

| | ger större inflytande och möjligheter, så att ungdomars talanger, förmåga och kapacitet, liksom deras beteenden och attityder, kan få ett konstruktivt uttryck i privat-, samhälls-, kultur- och arbetslivet. |
| --- | --- |

ger större inflytande och möjligheter, så att ungdomars talanger, förmåga och kapacitet, liksom deras beteenden och attityder, kan få ett konstruktivt uttryck i privat-, samhälls-, kultur- och arbetslivet.

---

(1)  Kompendiet om livskunskaper omfattar några av de mest allmänt förekommande färdigheter och kompetenser som nämns i den internationella litteraturen, i synnerhet i de studier och rapporter från expertgrupper som förtecknas i bilaga I.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/35

---

Rådets slutsatser om strategiska perspektiv för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018

(2017/C 189/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM ERINRAR OM

| 1. | den politiska bakgrunden till denna fråga (se bilagan till dessa slutsatser), |
| --- | --- |

1.

den politiska bakgrunden till denna fråga (se bilagan till dessa slutsatser),

SOM ÄR MEDVETET OM ATT

| 2. | meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter. En förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor
   (1) syftade till att fastställa en sektorsövergripande strategi för att skapa fler möjligheter för ungdomar i Europa och ge dem resurser och möjligheter att bli självständiga, |
| --- | --- |

2.

meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter. En förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor
   (1) syftade till att fastställa en sektorsövergripande strategi för att skapa fler möjligheter för ungdomar i Europa och ge dem resurser och möjligheter att bli självständiga,

| 3. | rådets resolution om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (2) är den mest omfattande och ambitiösa EU-strategin för ungdomar hittills; ramarnas tidshorisont sammanföll med den finansiella och ekonomiska krisen, som visserligen i större eller mindre omfattning hade negativa konsekvenser för alla EU:s medborgare och medlemsstater, men som i oproportionerligt hög grad skapade problem för ungdomar, och i synnerhet för ungdomar med mer begränsade möjligheter, vilket resulterade i höga arbetslöshetsnivåer och ökade risken för nedbrytning av den sociala strukturen, politisk alienering och till och med våldsinriktad radikalisering och extremism, som i sin tur hotade de demokratiska värdena och den sociala sammanhållningen, |
| --- | --- |

3.

rådets resolution om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (2) är den mest omfattande och ambitiösa EU-strategin för ungdomar hittills; ramarnas tidshorisont sammanföll med den finansiella och ekonomiska krisen, som visserligen i större eller mindre omfattning hade negativa konsekvenser för alla EU:s medborgare och medlemsstater, men som i oproportionerligt hög grad skapade problem för ungdomar, och i synnerhet för ungdomar med mer begränsade möjligheter, vilket resulterade i höga arbetslöshetsnivåer och ökade risken för nedbrytning av den sociala strukturen, politisk alienering och till och med våldsinriktad radikalisering och extremism, som i sin tur hotade de demokratiska värdena och den sociala sammanhållningen,

| 4. | ramarna, som framgår av Europeiska kommissionens ungdomsrapporter från 2012 och 2015 och rådets och kommissionens gemensamma rapport om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (3), har utgjort ett viktigt och värdefullt bidrag inte bara till samarbetet på ungdomsområdet utan också till ungdomars liv, framtidsutsikter, välmående samt deltagande och delaktighet i samhället inom hela Europeiska unionen, |
| --- | --- |

4.

ramarna, som framgår av Europeiska kommissionens ungdomsrapporter från 2012 och 2015 och rådets och kommissionens gemensamma rapport om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (3), har utgjort ett viktigt och värdefullt bidrag inte bara till samarbetet på ungdomsområdet utan också till ungdomars liv, framtidsutsikter, välmående samt deltagande och delaktighet i samhället inom hela Europeiska unionen,

| 5. | EU-arbetsplanerna för ungdomsfrågor för 2014–2015 (4) och 2016–2018 (5) har stärkt och främjat instrumenten och processerna för genomförande av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet, så att dessa harmoniserats mer med Europa 2020-strategins mål samtidigt som man tagit itu med framväxande utmaningar, |
| --- | --- |

5.

EU-arbetsplanerna för ungdomsfrågor för 2014–2015 (4) och 2016–2018 (5) har stärkt och främjat instrumenten och processerna för genomförande av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet, så att dessa harmoniserats mer med Europa 2020-strategins mål samtidigt som man tagit itu med framväxande utmaningar,

NOTERAR ATT

| 6. | genomförandeperioden för de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet löper ut i slutet av 2018 och genomförandeperioderna för såväl Europa 2020 som Europeiska unionens tioåriga strategi för sysselsättning och tillväxt och Erasmus +-programmet löper ut i slutet av 2020, |
| --- | --- |

6.

genomförandeperioden för de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet löper ut i slutet av 2018 och genomförandeperioderna för såväl Europa 2020 som Europeiska unionens tioåriga strategi för sysselsättning och tillväxt och Erasmus +-programmet löper ut i slutet av 2020,

FRAMHÅLLER ATT

| 7. | främjandet och skyddet av Europeiska unionens värden, som anges i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (6), och främjandet av ungdomars känsla av europeisk identitet och deras tillit till det europeiska projektet genom utveckling av deras färdigheter och främjande av deras deltagande i politik, civilsamhälle, frivilliga aktiviteter och rörlighet i utbildningssyfte även i fortsättningen kommer att vara grundläggande när det gäller att lägga fast det framtida europeiska samarbetet på ungdomsområdet, |
| --- | --- |

7.

främjandet och skyddet av Europeiska unionens värden, som anges i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (6), och främjandet av ungdomars känsla av europeisk identitet och deras tillit till det europeiska projektet genom utveckling av deras färdigheter och främjande av deras deltagande i politik, civilsamhälle, frivilliga aktiviteter och rörlighet i utbildningssyfte även i fortsättningen kommer att vara grundläggande när det gäller att lägga fast det framtida europeiska samarbetet på ungdomsområdet,

| 8. | ungdomsarbete, icke-formellt och informellt lärande är mycket viktigt på ungdomsområdet och bidrar till utvecklingen av ungdomars färdigheter, |
| --- | --- |

8.

ungdomsarbete, icke-formellt och informellt lärande är mycket viktigt på ungdomsområdet och bidrar till utvecklingen av ungdomars färdigheter,

ÄR ÖVERENS OM ATT

| 9. | man bör utarbeta och stödja nya ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018, som lägger fokus på en sektorsövergripande strategi med klart mervärde på EU-nivå och inkluderar eventuella EU-arbetsplaner för ungdomsfrågor, samtidigt som man beaktar resultaten av utvärderingen av de aktuella ramarna, |
| --- | --- |

9.

man bör utarbeta och stödja nya ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018, som lägger fokus på en sektorsövergripande strategi med klart mervärde på EU-nivå och inkluderar eventuella EU-arbetsplaner för ungdomsfrågor, samtidigt som man beaktar resultaten av utvärderingen av de aktuella ramarna,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| 10. | säkerställa att utarbetandet av ramarna för det framtida europeiska samarbetet på ungdomsområdet blir evidensbaserat, välgrundat och underbyggt av breda, öppna samråd med alla berörda intressenter, inbegripet ungdomar, anordnare av ungdomsarbete (7), ungdomsarbetare (såväl professionella som volontärer) och beslutsfattare på alla nivåer, för att enighet ska kunna uppnås och åtaganden göras för framtida ungdomspolitiska syften och mål, |
| --- | --- |

10.

säkerställa att utarbetandet av ramarna för det framtida europeiska samarbetet på ungdomsområdet blir evidensbaserat, välgrundat och underbyggt av breda, öppna samråd med alla berörda intressenter, inbegripet ungdomar, anordnare av ungdomsarbete (7), ungdomsarbetare (såväl professionella som volontärer) och beslutsfattare på alla nivåer, för att enighet ska kunna uppnås och åtaganden göras för framtida ungdomspolitiska syften och mål,

| 11. | ha i åtanke att ramarna för det framtida europeiska samarbetet på ungdomsområdet ska vara sektorsövergripande, flexibla, lyhörda och öppna och ta hänsyn till de snabbt föränderliga politiska, sociala, kulturella och ekonomiska villkoren på europeisk och internationell nivå, |
| --- | --- |

11.

ha i åtanke att ramarna för det framtida europeiska samarbetet på ungdomsområdet ska vara sektorsövergripande, flexibla, lyhörda och öppna och ta hänsyn till de snabbt föränderliga politiska, sociala, kulturella och ekonomiska villkoren på europeisk och internationell nivå,

| 12. | säkerställa att Erasmus+ och andra program och instrument bidrar, och i förekommande fall, anpassas till genomförandet av ramarna, |
| --- | --- |

12.

säkerställa att Erasmus+ och andra program och instrument bidrar, och i förekommande fall, anpassas till genomförandet av ramarna,

| 13. | lägga ramarnas huvudsakliga fokus på de särskilda ungdomspolitiska frågor som ligger inom behörighetsområdet för strukturer med ansvar för ungdomar men också ytterligare stärka utveckling och initiativ inom närliggande områden för att säkerställa sektorsövergripande samarbete och ömsesidigt stöd, |
| --- | --- |

13.

lägga ramarnas huvudsakliga fokus på de särskilda ungdomspolitiska frågor som ligger inom behörighetsområdet för strukturer med ansvar för ungdomar men också ytterligare stärka utveckling och initiativ inom närliggande områden för att säkerställa sektorsövergripande samarbete och ömsesidigt stöd,

| 14. | utvärdera, se över och förnya den strukturerade dialogen och dess mål i syfte att underlätta en innovativ, meningsfull och målinriktad konstruktiv dialog inte bara med ungdomar från ungdomsorganisationer utan också ungdomar med olika bakgrund, ungdomar med mer begränsade möjligheter och ungdomar som står utanför organisationer, |
| --- | --- |

14.

utvärdera, se över och förnya den strukturerade dialogen och dess mål i syfte att underlätta en innovativ, meningsfull och målinriktad konstruktiv dialog inte bara med ungdomar från ungdomsorganisationer utan också ungdomar med olika bakgrund, ungdomar med mer begränsade möjligheter och ungdomar som står utanför organisationer,

| 15. | ytterligare beakta de kompetenser (kunskaper, färdigheter och attityder) och värden som ungdomar behöver för att vidmakthålla ett meningsfullt privatliv, socialt liv och arbetsliv, och i synnerhet att söka upp och inkludera ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

15.

ytterligare beakta de kompetenser (kunskaper, färdigheter och attityder) och värden som ungdomar behöver för att vidmakthålla ett meningsfullt privatliv, socialt liv och arbetsliv, och i synnerhet att söka upp och inkludera ungdomar med färre möjligheter,

| 16. | beakta internets, sociala mediers och digitaliseringens betydelse för att främja solidaritet, politiskt deltagande och aktivt medborgarskap bland ungdomar och för att bekämpa politisk alienering, populism, propaganda och radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism, |
| --- | --- |

16.

beakta internets, sociala mediers och digitaliseringens betydelse för att främja solidaritet, politiskt deltagande och aktivt medborgarskap bland ungdomar och för att bekämpa politisk alienering, populism, propaganda och radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism,

| 17. | utvärdera, ytterligare stärka och, där så är möjligt, utveckla politiska instrument, verktyg och metoder och kompletterande samarbeten i stil med partnerskapet på ungdomsområdet mellan Europeiska unionen och Europarådet, i syfte att upprätthålla och förbättra det faktiska europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018, |
| --- | --- |

17.

utvärdera, ytterligare stärka och, där så är möjligt, utveckla politiska instrument, verktyg och metoder och kompletterande samarbeten i stil med partnerskapet på ungdomsområdet mellan Europeiska unionen och Europarådet, i syfte att upprätthålla och förbättra det faktiska europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018,

ÄR FÖLJAKTLIGEN ÖVERENS OM ATT

| 18. | uppmana framtida ordförandeskap att utarbeta ett nytt utkast till ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018, med beaktande av dessa slutsatser och kommissionens kommande initiativ om en EU-strategi för ungdomar efter 2018. Detta utkast bör läggas fram för rådet för antagande. |
| --- | --- |

18.

uppmana framtida ordförandeskap att utarbeta ett nytt utkast till ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018, med beaktande av dessa slutsatser och kommissionens kommande initiativ om en EU-strategi för ungdomar efter 2018. Detta utkast bör läggas fram för rådet för antagande.

---

(1)  9008/09.

(2)  EUT C 311, 19.12.2009, s. 1.

(3)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 17.

(4)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 5.

(5)  EUT C 417, 15.12.2015, s. 1.

(6)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 17.

(7)  Med anordnare av ungdomsarbete avses organisationer, byråer och andra organ, såväl statsstödda som sådana som verkar på frivillig basis, som anordnar ungdomsarbete genom program, projekt, initiativ och verksamheter för ungdomar.

---

BILAGA

POLITISK BAKGRUND

| 1. | Fördraget om Europeiska unionen (1). |
| --- | --- |

1.

Fördraget om Europeiska unionen (1).

| 2. | De förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) som fastställer två övergripande strategiska mål och en kombinerad strategi för att uppnå dem med hjälp av specifika initiativ på ungdomsområdet och integrering av initiativ inom ramen för åtta handlingsområden. Ramarna föreskriver också arbetscykler om tre år för vilka prioriteringarna skulle fastställas och en strukturerad dialog med ungdomar i syfte att underbygga processen. |
| --- | --- |

2.

De förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) som fastställer två övergripande strategiska mål och en kombinerad strategi för att uppnå dem med hjälp av specifika initiativ på ungdomsområdet och integrering av initiativ inom ramen för åtta handlingsområden. Ramarna föreskriver också arbetscykler om tre år för vilka prioriteringarna skulle fastställas och en strukturerad dialog med ungdomar i syfte att underbygga processen.

| 3. | Rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet, som utvärderar effekten av ramarna under perioden 2013–2015. |
| --- | --- |

3.

Rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet, som utvärderar effekten av ramarna under perioden 2013–2015.

| 4. | Europa 2020, Europeiska unionens tioåriga strategi för sysselsättning och tillväxt, som omfattar flaggskeppsinitiativen Unga på väg och En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.

Europa 2020, Europeiska unionens tioåriga strategi för sysselsättning och tillväxt, som omfattar flaggskeppsinitiativen Unga på väg och En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen.

| 5. | Parisförklaringen av den 17 mars 2015, om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. |
| --- | --- |

5.

Parisförklaringen av den 17 mars 2015, om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning.

| 6. | Kommissionens meddelande av den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan i vilket det konstateras att ungdomars deltagande har en viktig roll att spela när det gäller att förebygga våldsinriktad radikalisering genom att främja gemensamma europeiska värderingar och social integration och öka den ömsesidiga förståelsen och toleransen. |
| --- | --- |

6.

Kommissionens meddelande av den 28 april 2015 om den europeiska säkerhetsagendan i vilket det konstateras att ungdomars deltagande har en viktig roll att spela när det gäller att förebygga våldsinriktad radikalisering genom att främja gemensamma europeiska värderingar och social integration och öka den ömsesidiga förståelsen och toleransen.

| 7. | Meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 10 juni 2016: En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

7.

Meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 10 juni 2016: En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften.

| 8. | Rådets resolution av den 15 december 2016 om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla. |
| --- | --- |

8.

Rådets resolution av den 15 december 2016 om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla.

| 9. | Kommissionens meddelanden av den 7 december 2016 om att investera i Europas unga, förbättra och modernisera utbildningen och om en europeisk solidaritetskår. |
| --- | --- |

9.

Kommissionens meddelanden av den 7 december 2016 om att investera i Europas unga, förbättra och modernisera utbildningen och om en europeisk solidaritetskår.

| 10. | Vitbok om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025. |
| --- | --- |

10.

Vitbok om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025.

---

(1)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 13.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/38

---

Rådets slutsatser om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser

(2017/C 189/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

| 1. | ERINRAR om rådets slutsatser av den 24 november 2015 om kultur i EU:s yttre förbindelser med fokus på kultur i utvecklingssamarbetet (1), där kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik bland annat uppmanades att föreslå ett mer strategiskt förhållningssätt till kultur i EU:s yttre förbindelser, |
| --- | --- |

1.

ERINRAR om rådets slutsatser av den 24 november 2015 om kultur i EU:s yttre förbindelser med fokus på kultur i utvecklingssamarbetet (1), där kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik bland annat uppmanades att föreslå ett mer strategiskt förhållningssätt till kultur i EU:s yttre förbindelser,

| 2. | VÄLKOMNAR att kommissionen och den höga representanten tog fasta på denna uppmaning genom att utfärda ett gemensamt meddelande, Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser
   (2), den 8 juni 2016, |
| --- | --- |

2.

VÄLKOMNAR att kommissionen och den höga representanten tog fasta på denna uppmaning genom att utfärda ett gemensamt meddelande, Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser
   (2), den 8 juni 2016,

| 3. | ERINRAR om rådets slutsatser av den 17 oktober 2016 om den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik (3), som godkände prioriterade områden för genomförandet av den globala strategin och framhöll kulturdiplomatins roll, |
| --- | --- |

3.

ERINRAR om rådets slutsatser av den 17 oktober 2016 om den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik (3), som godkände prioriterade områden för genomförandet av den globala strategin och framhöll kulturdiplomatins roll,

| 4. | VÄLKOMNAR att kulturens roll i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i allmänhet och i synnerhet på områden såsom terrorismbekämpning, samhällens motståndskraft och konfliktlösning har erkänts i den globala strategin (4), |
| --- | --- |

4.

VÄLKOMNAR att kulturens roll i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i allmänhet och i synnerhet på områden såsom terrorismbekämpning, samhällens motståndskraft och konfliktlösning har erkänts i den globala strategin (4),

| 5. | ERKÄNNER således att kulturen utgör en del av ett strategiskt och områdesövergripande förhållningssätt till unionens internationella förbindelser, |
| --- | --- |

5.

ERKÄNNER således att kulturen utgör en del av ett strategiskt och områdesövergripande förhållningssätt till unionens internationella förbindelser,

| 6. | BETONAR, MED LÄMPLIGT BEAKTANDE av Europeiska unionens och medlemsstaternas respektive behörighetsområden samt subsidiaritetsprincipen, att ett strategiskt förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser bör omfatta alla relevanta politikområden och beakta det gemensamma meddelandet av en 8 juni 2016; det bör också ligga i linje med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar samt FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling; mer specifikt bör ett sådant förhållningssätt






  a) | medföra ett nedifrån-och-upp-perspektiv och samtidigt respektera kultursektorns oberoende, stärka yttrandefrihet och konstnärers integritet, uppmuntra till direkta kontakter mellan konstnärer, kulturaktörer och civilsamhället samt medge tillräcklig flexibilitet för att det ska gå att ta hänsyn till det snabbt föränderliga globala scenariot, |
| --- | --- | --- |

6.

BETONAR, MED LÄMPLIGT BEAKTANDE av Europeiska unionens och medlemsstaternas respektive behörighetsområden samt subsidiaritetsprincipen, att ett strategiskt förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser bör omfatta alla relevanta politikområden och beakta det gemensamma meddelandet av en 8 juni 2016; det bör också ligga i linje med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar samt FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling; mer specifikt bör ett sådant förhållningssätt

a)

medföra ett nedifrån-och-upp-perspektiv och samtidigt respektera kultursektorns oberoende, stärka yttrandefrihet och konstnärers integritet, uppmuntra till direkta kontakter mellan konstnärer, kulturaktörer och civilsamhället samt medge tillräcklig flexibilitet för att det ska gå att ta hänsyn till det snabbt föränderliga globala scenariot,

| b) | utvecklas med utgångspunken att internationella kulturella förbindelser endast kan formas genom främjande av kulturell mångfald inom EU, så att medborgarna ges möjlighet att vidga sin kulturella förståelse och kunskap, deras kreativitet stimuleras och ömsesidigt lärande och dialog som utvecklas med tiden uppmuntras, med syftet att ytterligare utveckla interkulturell kompetens (5) och främja interkulturell dialog, |
| --- | --- |

b)

utvecklas med utgångspunken att internationella kulturella förbindelser endast kan formas genom främjande av kulturell mångfald inom EU, så att medborgarna ges möjlighet att vidga sin kulturella förståelse och kunskap, deras kreativitet stimuleras och ömsesidigt lärande och dialog som utvecklas med tiden uppmuntras, med syftet att ytterligare utveckla interkulturell kompetens (5) och främja interkulturell dialog,

| c) | uppmuntra till konsekventa och samstämmiga insatser och samtidigt säkerställa full komplementaritet med medlemsstaternas åtgärder; det bör också finnas komplementaritet med åtgärder som utförs på internationell nivå, genom till exempel Europarådet och Unesco, samtidigt som dubbelarbete måste undvikas, |
| --- | --- |

c)

uppmuntra till konsekventa och samstämmiga insatser och samtidigt säkerställa full komplementaritet med medlemsstaternas åtgärder; det bör också finnas komplementaritet med åtgärder som utförs på internationell nivå, genom till exempel Europarådet och Unesco, samtidigt som dubbelarbete måste undvikas,

| 7. | REKOMMENDERAR, med utgångspunkt i att kultur är en väsentlig del av EU:s internationella förbindelser, att en grupp Ordförandeskapets vänner, aktiveras för att fungera som områdesövergripande plattform för utformning av ett integrerat, allsidigt och stegvist strategiskt förhållningssätt för EU till internationella kulturella förbindelser, där synergier över alla relevanta politikområden kartläggs med full respekt för subsidiaritetsprincipen; denna grupp skulle därvid fastställa de gemensamma strategiska principerna, målen och prioriteringarna för ett sådant förhållningssätt och införa dem i en färdplan, med angivande av var gemensamma åtgärder på EU-nivå skulle kunna vara relevanta, |
| --- | --- |

7.

REKOMMENDERAR, med utgångspunkt i att kultur är en väsentlig del av EU:s internationella förbindelser, att en grupp Ordförandeskapets vänner, aktiveras för att fungera som områdesövergripande plattform för utformning av ett integrerat, allsidigt och stegvist strategiskt förhållningssätt för EU till internationella kulturella förbindelser, där synergier över alla relevanta politikområden kartläggs med full respekt för subsidiaritetsprincipen; denna grupp skulle därvid fastställa de gemensamma strategiska principerna, målen och prioriteringarna för ett sådant förhållningssätt och införa dem i en färdplan, med angivande av var gemensamma åtgärder på EU-nivå skulle kunna vara relevanta,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att

| 8. | förbättra samarbetet mellan relevanta ministerier, särskilt kultur- och utrikesministerierna, lokala och regionala myndigheter och berörda parter, |
| --- | --- |

8.

förbättra samarbetet mellan relevanta ministerier, särskilt kultur- och utrikesministerierna, lokala och regionala myndigheter och berörda parter,

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN att

| 9. | stödja gruppen Ordförandeskapets vänner genom att tillhandahålla teknisk expertis, genom exempelvis den kulturdiplomatiska plattformen (6), |
| --- | --- |

9.

stödja gruppen Ordförandeskapets vänner genom att tillhandahålla teknisk expertis, genom exempelvis den kulturdiplomatiska plattformen (6),

| 10. | prioritera initiativ på området internationella kulturförbindelser genom EU:s politik och program och överväga att synliggöra dem genom en särskild internetportal, |
| --- | --- |

10.

prioritera initiativ på området internationella kulturförbindelser genom EU:s politik och program och överväga att synliggöra dem genom en särskild internetportal,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA, KOMMISSIONEN OCH UTRIKESTJÄNSTEN att

| 11. | samla in och utbyta bästa praxis om kulturinitiativ i tredjeländer, inklusive genom den kulturdiplomatiska plattformen, |
| --- | --- |

11.

samla in och utbyta bästa praxis om kulturinitiativ i tredjeländer, inklusive genom den kulturdiplomatiska plattformen,

| 12. | överväga pilotprojekt i tredjeländer för att testa samarbetsformer, inklusive gemensamma åtgärder och kreativa sektorsövergripande partnerskap, under medverkan av lokala kulturaktörer, lokala och regionala myndigheter, relevanta icke-statliga organisationer, nationella kulturinstitut, Eunic-kluster (7) och EU-delegationerna. |
| --- | --- |

12.

överväga pilotprojekt i tredjeländer för att testa samarbetsformer, inklusive gemensamma åtgärder och kreativa sektorsövergripande partnerskap, under medverkan av lokala kulturaktörer, lokala och regionala myndigheter, relevanta icke-statliga organisationer, nationella kulturinstitut, Eunic-kluster (7) och EU-delegationerna.

---

(1)  Rådets slutsatser om kultur i EU:s yttre förbindelser med fokus på kultur i utvecklingssamarbetet (EUT C 417, 15.12.2015, s. 41).

(2)  Dok. 10082/16.

(3)  Dok. 13202/16.

(4)  Dok. 10715/16.

(5)  Rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om interkulturell kompetens (EUT C 141, 7.6.2008, s. 14).

(6)  Den kulturdiplomatiska plattformen lanserades i mars 2016 av tjänsten för utrikespolitiska instrument vid Europeiska kommissionen för att stödja EU:s institutioner i genomförandet av en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser. Plattformen syftar till att utföra åtgärder som ökar EU:s kulturella kontakter med tredjeländer och deras medborgare, främst genom stöd och rådgivning till EU:s institutioner, inklusive EU-delegationerna, och inrättande av ett globalt utbildningsprogram för kulturellt ledarskap.

(Källa: http://www.cultureinexternalrelations.eu/)

(7)  Eunic (European Union National Institutes for Culture) är ett paraplynätverk som sammanför nationella kulturinstitut och ambassader.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/40

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som en plattform för social delaktighet genom frivilligarbete

(2017/C 189/09)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM ATT

| 1. | idrott är den största sociala verksamheten och frivilligverksamheten i Europa; många människor är idrottsintresserade och idrott spelar en viktig roll för att föra samman människor med olika bakgrund, |
| --- | --- |

1.

idrott är den största sociala verksamheten och frivilligverksamheten i Europa; många människor är idrottsintresserade och idrott spelar en viktig roll för att föra samman människor med olika bakgrund,

| 2. | de europeiska samhällena står inför utmaningar när det gäller att förbli sammanhållna och inkluderande; frivilligarbete inom idrottsrörelsen som ett samhällsengagemang kan främja social integration, bidrar till aktivt medborgarskap och kan utgöra ett verktyg för att motverka socialt utanförskap (1), |
| --- | --- |

2.

de europeiska samhällena står inför utmaningar när det gäller att förbli sammanhållna och inkluderande; frivilligarbete inom idrottsrörelsen som ett samhällsengagemang kan främja social integration, bidrar till aktivt medborgarskap och kan utgöra ett verktyg för att motverka socialt utanförskap (1),

| 3. | frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan stärka känslan av samhörighet med samhället hos dess sårbara medlemmar och detta kan bidra till att främja aktivt medborgarskap; i dessa slutsatser från rådet erkänns skillnaderna inom det europeiska samhället, och de syftar till att lyfta fram grupper som riskerar att marginaliseras, nämligen migranter (2) och flyktingar, äldre, personer med funktionsnedsättning och sårbara ungdomar (3), |
| --- | --- |

3.

frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan stärka känslan av samhörighet med samhället hos dess sårbara medlemmar och detta kan bidra till att främja aktivt medborgarskap; i dessa slutsatser från rådet erkänns skillnaderna inom det europeiska samhället, och de syftar till att lyfta fram grupper som riskerar att marginaliseras, nämligen migranter (2) och flyktingar, äldre, personer med funktionsnedsättning och sårbara ungdomar (3),

SOM KONSTATERAR ATT

| 4. | ett antal EU-medlemsstater, trots en långsam återhämtning från den ekonomiska och finansiella krisen, har fortsatt att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap (4); social delaktighet kräver likabehandling av alla grupper i samhället och ett särskilt fokus på deltagande, |
| --- | --- |

4.

ett antal EU-medlemsstater, trots en långsam återhämtning från den ekonomiska och finansiella krisen, har fortsatt att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap (4); social delaktighet kräver likabehandling av alla grupper i samhället och ett särskilt fokus på deltagande,

| 5. | konflikter, kriser och det instabila läget i tredjeländer har lett till en ökning utan motstycke av antalet migranter och flyktingar (5) i Europa sedan 2010, vilket har utlöst en migrations- och flyktingkris i Europa, och EU-medlemsstaterna kämpar för att hantera inflödet, |
| --- | --- |

5.

konflikter, kriser och det instabila läget i tredjeländer har lett till en ökning utan motstycke av antalet migranter och flyktingar (5) i Europa sedan 2010, vilket har utlöst en migrations- och flyktingkris i Europa, och EU-medlemsstaterna kämpar för att hantera inflödet,

| 6. | rådets, Europaparlamentets och kommissionens gemensamma förklaring om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2017 syftar till att ta upp de mest brådskande utmaningar som EU står inför i dag; i den gemensamma förklaringen fastställs sex särskilda områden som bör prioriteras; hantering av Europeiska unionens sociala dimension och reformering och utveckling av EU:s migrationspolitik är ett par av dessa sex prioriterade områden (6), |
| --- | --- |

6.

rådets, Europaparlamentets och kommissionens gemensamma förklaring om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2017 syftar till att ta upp de mest brådskande utmaningar som EU står inför i dag; i den gemensamma förklaringen fastställs sex särskilda områden som bör prioriteras; hantering av Europeiska unionens sociala dimension och reformering och utveckling av EU:s migrationspolitik är ett par av dessa sex prioriterade områden (6),

| 7. | frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan nå ut till människor på internationell, nationell, regional och lokal nivå, uppmuntra till aktivt medborgarskap och även utgöra ett kraftfullt socialt verktyg på många områden; det kan användas för att bidra till integrationen av den växande andelen migranter, bekämpa socialt utanförskap eller öka solidariteten mellan generationerna samt främja jämställdheten mellan kvinnor och män; det spelar en väsentlig roll när det gäller att skapa social sammanhållning och inkluderande samhällen; i detta hänseende spelar lokala myndigheter, i samarbete med idrottsklubbar, idrottsföreningar och andra organ som använder idrotten som en arbetsmetod, en viktig roll, |
| --- | --- |

7.

frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan nå ut till människor på internationell, nationell, regional och lokal nivå, uppmuntra till aktivt medborgarskap och även utgöra ett kraftfullt socialt verktyg på många områden; det kan användas för att bidra till integrationen av den växande andelen migranter, bekämpa socialt utanförskap eller öka solidariteten mellan generationerna samt främja jämställdheten mellan kvinnor och män; det spelar en väsentlig roll när det gäller att skapa social sammanhållning och inkluderande samhällen; i detta hänseende spelar lokala myndigheter, i samarbete med idrottsklubbar, idrottsföreningar och andra organ som använder idrotten som en arbetsmetod, en viktig roll,

| 8. | äldre personer utgör en viktig och växande del av det europeiska samhället, den europeiska ekonomin och kulturen samt av det dagliga livet i Europa; en kombination av faktorer som låg inkomst, dålig hälsa, ålderdom och/eller könsdiskriminering, begränsad fysisk eller mental kapacitet, arbetslöshet, isolering, missbruk och begränsad tillgång till tjänster kan samtliga leda till en ökad risk för fattigdom och socialt utanförskap (7) för vissa personer inom denna grupp; frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan hjälpa dem att lämna sin isolering och få dem att dela med sig av sin erfarenhet och stödja en dialog mellan generationerna, |
| --- | --- |

8.

äldre personer utgör en viktig och växande del av det europeiska samhället, den europeiska ekonomin och kulturen samt av det dagliga livet i Europa; en kombination av faktorer som låg inkomst, dålig hälsa, ålderdom och/eller könsdiskriminering, begränsad fysisk eller mental kapacitet, arbetslöshet, isolering, missbruk och begränsad tillgång till tjänster kan samtliga leda till en ökad risk för fattigdom och socialt utanförskap (7) för vissa personer inom denna grupp; frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan hjälpa dem att lämna sin isolering och få dem att dela med sig av sin erfarenhet och stödja en dialog mellan generationerna,

| 9. | frivilligarbete inom idrottsrörelsen ger ungdomar, utöver olika kompetenser och färdigheter, möjligheter till icke-formellt och informellt lärande, varigenom de kan tillägna sig positiva sociala attityder som grundar sig på de värderingar som idrotten framkallar (8); frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan också tjäna som skyddsnät för ungdomar som inte deltar i utbildning eller som är arbetslösa och som befinner sig i samhällets utkanter (9), |
| --- | --- |

9.

frivilligarbete inom idrottsrörelsen ger ungdomar, utöver olika kompetenser och färdigheter, möjligheter till icke-formellt och informellt lärande, varigenom de kan tillägna sig positiva sociala attityder som grundar sig på de värderingar som idrotten framkallar (8); frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan också tjäna som skyddsnät för ungdomar som inte deltar i utbildning eller som är arbetslösa och som befinner sig i samhällets utkanter (9),

| 10. | lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning gör det möjligt för dessa att delta som frivilliga inom idrottsrörelsen på samma villkor som andra (10); alla personer med funktionsnedsättning bör ha rätt till fullt tillträde till idrottsaktiviteter, inbegripet frivilligarbete (11), |
| --- | --- |

10.

lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning gör det möjligt för dessa att delta som frivilliga inom idrottsrörelsen på samma villkor som andra (10); alla personer med funktionsnedsättning bör ha rätt till fullt tillträde till idrottsaktiviteter, inbegripet frivilligarbete (11),

SOM NOTERAR ATT

| 11. | 7 % av EU-medborgarna enligt Eurobarometern 2014 deltar i frivilligarbete till stöd för idrottsrörelsen (12); undersökningen visar att en tredjedel av de som svarade ägnar mer än sex timmar per månad åt frivilligarbete och 8 % lade ner 21 timmar eller mer, |
| --- | --- |

11.

7 % av EU-medborgarna enligt Eurobarometern 2014 deltar i frivilligarbete till stöd för idrottsrörelsen (12); undersökningen visar att en tredjedel av de som svarade ägnar mer än sex timmar per månad åt frivilligarbete och 8 % lade ner 21 timmar eller mer,

| 12. | frivilligarbete spelar en central roll för att inkludera människor i ett samhälle genom att det stärker rollen som aktiv medborgare, ökar anställbarheten och främjar värderingar och interkulturell dialog; frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan anta olika former och utföras vid enstaka tillfällen (till exempel förberedelser inför och organisation av lokala, regionala, nationella och internationella idrottsevenemang) eller mer regelbundet i vardagen (till exempel verksamhet med koppling till driften av olika idrottsorgan eller idrottsföreningar) (13), |
| --- | --- |

12.

frivilligarbete spelar en central roll för att inkludera människor i ett samhälle genom att det stärker rollen som aktiv medborgare, ökar anställbarheten och främjar värderingar och interkulturell dialog; frivilligarbete inom idrottsrörelsen kan anta olika former och utföras vid enstaka tillfällen (till exempel förberedelser inför och organisation av lokala, regionala, nationella och internationella idrottsevenemang) eller mer regelbundet i vardagen (till exempel verksamhet med koppling till driften av olika idrottsorgan eller idrottsföreningar) (13),

| 13. | fördelarna med politiska åtgärder på området för social delaktighet och frivilligarbete inom idrottsrörelsen fortfarande inte är styrkta; än i dag har det inte genomförts någon systematisk, gränsöverskridande studie med inriktning på de politiska villkoren samt ekonomiska och sociala konsekvenserna för, liksom de strukturella egenskaperna hos idrottsföreningar, idrottsförbund, idrottsklubbar och andra organ som främjar social delaktighet och frivilligarbete inom idrottsrörelsen (14)
   (15), |
| --- | --- |

13.

fördelarna med politiska åtgärder på området för social delaktighet och frivilligarbete inom idrottsrörelsen fortfarande inte är styrkta; än i dag har det inte genomförts någon systematisk, gränsöverskridande studie med inriktning på de politiska villkoren samt ekonomiska och sociala konsekvenserna för, liksom de strukturella egenskaperna hos idrottsföreningar, idrottsförbund, idrottsklubbar och andra organ som främjar social delaktighet och frivilligarbete inom idrottsrörelsen (14)
   (15),

| 14. | syftet med den europeiska solidaritetskåren är att göra det lättare för fler ungdomar att delta i olika slags solidaritetsverksamhet, genom frivilligarbete eller inom ramen för anställning, praktik eller lärlingsverksamhet, i syfte att bidra till hanteringen av olika utmaningar i Europa; detta kan hjälpa dem att utveckla färdigheter som de behöver både på arbetsmarknaden och för ett aktivt medborgarskap; detta kan i sin tur bidra till att främja social delaktighet och europeiska värderingar (16), |
| --- | --- |

14.

syftet med den europeiska solidaritetskåren är att göra det lättare för fler ungdomar att delta i olika slags solidaritetsverksamhet, genom frivilligarbete eller inom ramen för anställning, praktik eller lärlingsverksamhet, i syfte att bidra till hanteringen av olika utmaningar i Europa; detta kan hjälpa dem att utveckla färdigheter som de behöver både på arbetsmarknaden och för ett aktivt medborgarskap; detta kan i sin tur bidra till att främja social delaktighet och europeiska värderingar (16),

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| 15. | undersöka möjligheterna till och rekommendera frivilligarbete inom idrottsrörelsen som en plattform för social delaktighet; detta kan ske genom att stödja och uppmuntra lokala och regionala myndigheter att i samarbete med idrottsklubbar och idrottsorganisationer, inklusive icke-statliga organisationer som använder idrotten som en arbetsmetod, ge tillträde till människor som är drabbade av socialt utanförskap; det skulle främja och utveckla innovativa sätt att uppmuntra social delaktighet för personer som tillhör minoriteter och utsatta grupper, inbegripet isolerade äldre personer, utsatta ungdomar, personer med funktionsnedsättning, migranter och flyktingar, genom att främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen och därigenom rusta personer som tillhör sådana minoriteter med nya färdigheter och göra idrott till en livsstil hos dem, |
| --- | --- |

15.

undersöka möjligheterna till och rekommendera frivilligarbete inom idrottsrörelsen som en plattform för social delaktighet; detta kan ske genom att stödja och uppmuntra lokala och regionala myndigheter att i samarbete med idrottsklubbar och idrottsorganisationer, inklusive icke-statliga organisationer som använder idrotten som en arbetsmetod, ge tillträde till människor som är drabbade av socialt utanförskap; det skulle främja och utveckla innovativa sätt att uppmuntra social delaktighet för personer som tillhör minoriteter och utsatta grupper, inbegripet isolerade äldre personer, utsatta ungdomar, personer med funktionsnedsättning, migranter och flyktingar, genom att främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen och därigenom rusta personer som tillhör sådana minoriteter med nya färdigheter och göra idrott till en livsstil hos dem,

| 16. | främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen bland människor från alla samhällssektorer, bland annat migranter, äldre, personer med funktionsnedsättning och sårbara ungdomar, |
| --- | --- |

16.

främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen bland människor från alla samhällssektorer, bland annat migranter, äldre, personer med funktionsnedsättning och sårbara ungdomar,

| 17. | utveckla och främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen såsom ett värdefullt utbildningskoncept att integrera i de olika nivåerna av informellt och icke-formellt lärande, med medverkan från ungdoms- och idrottsorganisationer samt andra aktörer i det civila samhället och med stärkande av samarbetet mellan dem; detta skulle kunna inbegripa utbildningsprogram i samarbete med idrottsorganisationer som understryker fördelarna med fysiskt och psykiskt välbefinnande liksom vikten av frivilligarbete inom idrottsrörelsen, |
| --- | --- |

17.

utveckla och främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen såsom ett värdefullt utbildningskoncept att integrera i de olika nivåerna av informellt och icke-formellt lärande, med medverkan från ungdoms- och idrottsorganisationer samt andra aktörer i det civila samhället och med stärkande av samarbetet mellan dem; detta skulle kunna inbegripa utbildningsprogram i samarbete med idrottsorganisationer som understryker fördelarna med fysiskt och psykiskt välbefinnande liksom vikten av frivilligarbete inom idrottsrörelsen,

| 18. | främja frivilligarbete genom att tillsammans med idrottsrörelsen organisera stora idrottsevenemang; stora idrottsevenemang kan erbjuda utmärkta tillfällen att skapa lämpliga förhållanden för att utbilda frivilligarbetare och hjälpa dem att skaffa nödvändig kompetens, |
| --- | --- |

18.

främja frivilligarbete genom att tillsammans med idrottsrörelsen organisera stora idrottsevenemang; stora idrottsevenemang kan erbjuda utmärkta tillfällen att skapa lämpliga förhållanden för att utbilda frivilligarbetare och hjälpa dem att skaffa nödvändig kompetens,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT

| 19. | stödja utbytet av god praxis och kunskaper om frivilligarbete inom idrottsrörelsen i samtliga EU-medlemsstater med beaktande av detta frivilligarbetes bidrag till och effekt på social delaktighet, |
| --- | --- |

19.

stödja utbytet av god praxis och kunskaper om frivilligarbete inom idrottsrörelsen i samtliga EU-medlemsstater med beaktande av detta frivilligarbetes bidrag till och effekt på social delaktighet,

| 20. | överväga att stödja transnationella initiativ (till exempel utbyte av god praxis, studier, nätverk, projekt) med fokus på genomförandet av nationella och internationella strategiska åtgärder för social delaktighet inom ramen för EU-finansieringsprogram, särskilt Erasmus+ och Europeiska socialfonden, med inriktning på frivilligarbete inom idrottsrörelsen, |
| --- | --- |

20.

överväga att stödja transnationella initiativ (till exempel utbyte av god praxis, studier, nätverk, projekt) med fokus på genomförandet av nationella och internationella strategiska åtgärder för social delaktighet inom ramen för EU-finansieringsprogram, särskilt Erasmus+ och Europeiska socialfonden, med inriktning på frivilligarbete inom idrottsrörelsen,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN

| 21. | beakta europeiska idrottsveckan som ett initiativ för att främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen och få människor från alla delar av samhället att delta; den kan vara ett medel för att nå alla samhällets delar genom verksamhet i eftersatta områden och locka till sig frivilligarbetare till idrottsrörelsen från dessa områden, |
| --- | --- |

21.

beakta europeiska idrottsveckan som ett initiativ för att främja frivilligarbete inom idrottsrörelsen och få människor från alla delar av samhället att delta; den kan vara ett medel för att nå alla samhällets delar genom verksamhet i eftersatta områden och locka till sig frivilligarbetare till idrottsrörelsen från dessa områden,

| 22. | främja erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande genom frivilligarbete inom idrottsrörelsen, i synnerhet genom att använda EU:s verktyg och vägledning (17) som kan underlätta validering och förbättra jämförbarheten och transparensen samt erkännandet av tillägnade läranderesultat; syftet är att undersöka hur frivilligarbetares status kan stärkas för att säkerställa att de kompetenser som de har förvärvat erkänns, |
| --- | --- |

22.

främja erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande genom frivilligarbete inom idrottsrörelsen, i synnerhet genom att använda EU:s verktyg och vägledning (17) som kan underlätta validering och förbättra jämförbarheten och transparensen samt erkännandet av tillägnade läranderesultat; syftet är att undersöka hur frivilligarbetares status kan stärkas för att säkerställa att de kompetenser som de har förvärvat erkänns,

| 23. | främja utnyttjande av struktur- och investeringsfonderna och Sammanhållningsfonden för infrastruktur och andra program för idrottsklubbar, för att förbättra de rådande sociala förhållandena, särskilt i områden med en hög koncentration av grupper som riskerar att marginaliseras, |
| --- | --- |

23.

främja utnyttjande av struktur- och investeringsfonderna och Sammanhållningsfonden för infrastruktur och andra program för idrottsklubbar, för att förbättra de rådande sociala förhållandena, särskilt i områden med en hög koncentration av grupper som riskerar att marginaliseras,

| 24. | främja konceptet en europeisk solidaritetskår bland idrottsorganisationer och uppmuntra dem att delta i detta initiativ så att ungdomar som är aktiva inom idrotten kan få bättre tillgång till detta program, |
| --- | --- |

24.

främja konceptet en europeisk solidaritetskår bland idrottsorganisationer och uppmuntra dem att delta i detta initiativ så att ungdomar som är aktiva inom idrotten kan få bättre tillgång till detta program,

UPPMANAR IDROTTSRÖRELSEN ATT ÖVERVÄGA ATT

| 25. | uppmuntra deltagande av migranter och flyktingar, äldre, personer med funktionsnedsättning och sårbara ungdomar som frivilligarbetare av olika slag inom idrottsaktiviteter på gräsrotsnivå genom att organisera små och stora idrottsevenemang och göra det lättare för dessa personer att börja arbeta som frivilliga inom idrottsrörelsen på gräsrotsnivå i syfte att stärka deras egenmakt, |
| --- | --- |

25.

uppmuntra deltagande av migranter och flyktingar, äldre, personer med funktionsnedsättning och sårbara ungdomar som frivilligarbetare av olika slag inom idrottsaktiviteter på gräsrotsnivå genom att organisera små och stora idrottsevenemang och göra det lättare för dessa personer att börja arbeta som frivilliga inom idrottsrörelsen på gräsrotsnivå i syfte att stärka deras egenmakt,

| 26. | utveckla samarbetet med idrottsorganisationer, ungdomsorganisationer och andra icke-statliga organisationer om hur man kan främja frivilligarbete samt locka till sig och behålla frivilligarbetare för att maximera möjligheterna till frivilligarbete inom idrottsrörelsen, exempelvis inom ramen för stora idrottsevenemang, |
| --- | --- |

26.

utveckla samarbetet med idrottsorganisationer, ungdomsorganisationer och andra icke-statliga organisationer om hur man kan främja frivilligarbete samt locka till sig och behålla frivilligarbetare för att maximera möjligheterna till frivilligarbete inom idrottsrörelsen, exempelvis inom ramen för stora idrottsevenemang,

| 27. | skapa inlärnings- och utbildningsmöjligheter för att förbättra färdigheterna hos frivilligarbetare inom idrottsorganisationer, däribland migranter och flyktingar, äldre, personer med funktionsnedsättning, sårbara ungdomar och andra minoriteter, samtidigt som man arbetar med kapacitetsuppbyggnaden hos dem som är ansvariga för rekrytering och hantering av olika grupper av frivilligarbetare, |
| --- | --- |

27.

skapa inlärnings- och utbildningsmöjligheter för att förbättra färdigheterna hos frivilligarbetare inom idrottsorganisationer, däribland migranter och flyktingar, äldre, personer med funktionsnedsättning, sårbara ungdomar och andra minoriteter, samtidigt som man arbetar med kapacitetsuppbyggnaden hos dem som är ansvariga för rekrytering och hantering av olika grupper av frivilligarbetare,

| 28. | uppmuntra lika möjligheter inom idrottsklubbar, inbegripet likabehandling av grupper som riskerar att marginaliseras, när det gäller medlemskap och deltagande som frivilligarbetare, |
| --- | --- |

28.

uppmuntra lika möjligheter inom idrottsklubbar, inbegripet likabehandling av grupper som riskerar att marginaliseras, när det gäller medlemskap och deltagande som frivilligarbetare,

| 29. | främja äldres deltagande i idrottsklubbar och integreringen av äldre frivilligarbetare som ställer sin värdefulla livserfarenhet till förfogande inom olika idrottsstrukturer på alla nivåer. |
| --- | --- |

29.

främja äldres deltagande i idrottsklubbar och integreringen av äldre frivilligarbetare som ställer sin värdefulla livserfarenhet till förfogande inom olika idrottsstrukturer på alla nivåer.

---

(1)  Med socialt utanförskap avses här den process som gör att människor trängs undan till samhällets utkanter och som begränsar deras tillgång till resurser och möjligheter och inskränker deras deltagande i det allmänna sociala och kulturella livet, vilket gör att de känner sig marginaliserade, maktlösa och diskriminerade.

(2)  Detta dokument hänvisar till integration av migranter och flyktingar i linje med slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i EU, antagna den 9 december 2016 (Dok. 15312/16).

(3)  Grupper som löper större risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap än befolkningen i stort. Personer som tillhör etniska minoriteter, migranter, personer med funktionsnedsättning, hemlösa, personer som kämpar med drogmissbruk samt isolerade äldre personer och ungdomar ställs alla ofta inför svårigheter som kan leda till ett ännu större socialt utanförskap, till exempel låg utbildning, arbetslöshet eller undersysselsättning.

(4)  Social Policy Reforms in the EU: A Cross-national Comparison Social Inclusion Monitor Europe (SIM) –Reform Barometer. Jan Arpe, Simona Milio, Andrej Stuchlik (red.).

(5)  Vitbok om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025, s. 4: ”Flyktingkrisen vilken innebar att 1,2 miljoner som kom till Europa under 2015 var den största sedan andra världskriget” (se även fotnot 3).

(6)  Gemensam förklaring om den årliga interinstitutionella programplaneringen för 2017 – Godkännande dok. 15375/16.

(7)  Active Senior Citizens for Europe – A Guide to the EU (2012), AGE Platform Europe.

(8)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 24.

(9)  Promoting Inclusion and Fundamental Values through Formal and Non-Formal Learning: EU Level measures to implement the Paris Declaration.

(10)  EUT C 326, 3.12.2010, s. 5.

(11)  KOM(2010) 636 slutlig – EU:s handikappstrategi 2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU.

(12)  Särskild Eurobarometer 412 (2014): Idrott och fysisk aktivitet.

(13)  Expertgruppen för utveckling av mänskliga resurser inom idrotten. Rekommendationer för att främja frivilligarbete inom idrotten, inbegripet bästa praxis avseende rättsliga och skattemässiga mekanismer.

(14)  Projektet för social delaktighet och frivilligarbete i idrottsföreningar (Social Inclusion and Volunteering in Sports Clubs in Europe, SIVSCE) med stöd från EU-programmet Erasmus+ (2015–2017).

(15)  Europeiska idrottsnätverket för delaktighet, som främjar lika möjligheter för migranter och minoriteter genom frivilligarbete inom idrotten (European Sport Inclusion Network (ESPIN) – Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport).

(16)  Artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen.

(17)  Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

---

BILAGA

Följande nyckeldokument understryker vikten av frivilligarbete inom idrottsrörelsen som ett verktyg för social delaktighet:

| 1. | Europa 2020-strategin och ett av dess sju flaggskeppsinitiativ, i vilket man betonar behovet av tillväxt och sysselsättning för att hjälpa människor som befinner sig på fattigdomsgränsen och drabbats av social utestängning att leva ett värdigt liv och aktivt delta i samhället (dok. 7110/10). |
| --- | --- |

1.

Europa 2020-strategin och ett av dess sju flaggskeppsinitiativ, i vilket man betonar behovet av tillväxt och sysselsättning för att hjälpa människor som befinner sig på fattigdomsgränsen och drabbats av social utestängning att leva ett värdigt liv och aktivt delta i samhället (dok. 7110/10).

| 2. | Rådets slutsatser av den 18 november 2010 om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration (EUT C 326, 3.12.2010, s. 5). |
| --- | --- |

2.

Rådets slutsatser av den 18 november 2010 om idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration (EUT C 326, 3.12.2010, s. 5).

| 3. | Meddelande om EU-politik och frivilligarbete: Erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU (KOM(2011) 568 slutlig). |
| --- | --- |

3.

Meddelande om EU-politik och frivilligarbete: Erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU (KOM(2011) 568 slutlig).

| 4. | Rådets slutsatser om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten (EUT C 372, 20.12.2011, s. 24). |
| --- | --- |

4.

Rådets slutsatser om främjande av aktivt medborgarskap genom frivilligarbete inom idrotten (EUT C 372, 20.12.2011, s. 24).

| 5. | Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1). |
| --- | --- |

5.

Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012, s. 1).

| 6. | EU-arbetsplanen för idrott för tiden 2014–2017 (EUT C 183, 14.6.2014, s. 12). |
| --- | --- |

6.

EU-arbetsplanen för idrott för tiden 2014–2017 (EUT C 183, 14.6.2014, s. 12).

| 7. | Särskild Eurobarometer 412 (2014): Idrott och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

7.

Särskild Eurobarometer 412 (2014): Idrott och fysisk aktivitet.

| 8. | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny kompetensagenda för Europa: Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (dok. 10038/16). |
| --- | --- |

8.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny kompetensagenda för Europa: Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (dok. 10038/16).

| 9. | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i EU, antagna den 9 december 2016 (dok. 15312/16). |
| --- | --- |

9.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om integration av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i EU, antagna den 9 december 2016 (dok. 15312/16).

| 10. | Gemensam förklaring om den årliga interinstitutionella programplaneringen för 2017 (dok. 15375/16). |
| --- | --- |

10.

Gemensam förklaring om den årliga interinstitutionella programplaneringen för 2017 (dok. 15375/16).

| 11. | Att investera i Europas unga






  a) | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att investera i Europas unga (dok. 15420/16). |
| --- | --- | --- |

11.

Att investera i Europas unga

a)

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att investera i Europas unga (dok. 15420/16).

| b) | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk solidaritetskår (dok. 15421/16). |
| --- | --- |

b)

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk solidaritetskår (dok. 15421/16).

| 12. | Expertgruppen för utveckling av mänskliga resurser inom idrotten. Rekommendationer för att främja frivilligarbete inom idrotten, inbegripet bästa praxis avseende rättsliga och skattemässiga mekanismer (december 2016). |
| --- | --- |

12.

Expertgruppen för utveckling av mänskliga resurser inom idrotten. Rekommendationer för att främja frivilligarbete inom idrotten, inbegripet bästa praxis avseende rättsliga och skattemässiga mekanismer (december 2016).

| 13. | Europeiska idrottsnätverket för delaktighet, som främjar lika möjligheter för migranter och minoriteter genom frivilligarbete inom idrotten (European Sport Inclusion Network (ESPIN) – Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport). |
| --- | --- |

13.

Europeiska idrottsnätverket för delaktighet, som främjar lika möjligheter för migranter och minoriteter genom frivilligarbete inom idrotten (European Sport Inclusion Network (ESPIN) – Promoting Equal Opportunities of Migrants and Minorities through Volunteering in Sport).

| 14. | KOM(2010) 636 slutlig – EU:s handikappstrategi 2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU. |
| --- | --- |

14.

KOM(2010) 636 slutlig – EU:s handikappstrategi 2010–2020: Nya åtgärder för ett hinderfritt samhälle i EU.

---

Europeiska kommissionen

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/45

---

Eurons växelkurs (1)

14 juni 2017

(2017/C 189/10)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1203 |
| JPY | japansk yen | 123,58 |
| DKK | dansk krona | 7,4363 |
| GBP | pund sterling | 0,87960 |
| SEK | svensk krona | 9,7448 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0874 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,4140 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,163 |
| HUF | ungersk forint | 306,39 |
| PLN | polsk zloty | 4,1967 |
| RON | rumänsk leu | 4,5664 |
| TRY | turkisk lira | 3,9362 |
| AUD | australisk dollar | 1,4778 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4796 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7392 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5453 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5457 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 260,45 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,2697 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6147 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3995 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 880,38 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7702 |
| PHP | filippinsk peso | 55,465 |
| RUB | rysk rubel | 63,9450 |
| THB | thailändsk baht | 38,023 |
| BRL | brasiliansk real | 3,7027 |
| MXN | mexikansk peso | 20,2078 |
| INR | indisk rupie | 72,0350 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1203

JPY

japansk yen

123,58

DKK

dansk krona

7,4363

GBP

pund sterling

0,87960

SEK

svensk krona

9,7448

CHF

schweizisk franc

1,0874

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,4140

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,163

HUF

ungersk forint

306,39

PLN

polsk zloty

4,1967

RON

rumänsk leu

4,5664

TRY

turkisk lira

3,9362

AUD

australisk dollar

1,4778

CAD

kanadensisk dollar

1,4796

HKD

Hongkongdollar

8,7392

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5453

SGD

singaporiansk dollar

1,5457

KRW

sydkoreansk won

1 260,45

ZAR

sydafrikansk rand

14,2697

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6147

HRK

kroatisk kuna

7,3995

IDR

indonesisk rupiah

14 880,38

MYR

malaysisk ringgit

4,7702

PHP

filippinsk peso

55,465

RUB

rysk rubel

63,9450

THB

thailändsk baht

38,023

BRL

brasiliansk real

3,7027

MXN

mexikansk peso

20,2078

INR

indisk rupie

72,0350

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/46

---

Tillkännagivande från Norge avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

Tillkännagivande av inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln – Tilldelning i förhandsdefinierade områden 2017

(2017/C 189/11)

I enlighet med artikel 3.2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten tillkännager Norges olje- och energidepartement härmed en inbjudan att ansöka om koncession för utvinning av råolja.

Koncessioner kommer endast att beviljas aktiebolag registrerade i Norge eller i en annan stat som är part i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet), eller fysiska personer bosatta i en stat som är part i EES-avtalet.

Bolag som inte är koncessionärer på den norska kontinentalsockeln kan komma att tilldelas koncessioner om de på förhand kvalificerat sig som koncessionärer på norska kontinentalsockeln.

Enskilda bolag och bolag som ansöker som en del av en grupp kommer att behandlas på lika villkor av departementet. Såväl sökande som lämnar in en individuell ansökan som sökande som tillhör en grupp som lämnar in gemensam ansökan kommer att betraktas som en koncessionssökande. På grundval av de ansökningar som inkommit från grupper eller från individuella sökande kan departementet sätta samman koncessionsgrupper som tilldelas en ny koncession, bl.a. ta bort bolag från en ansökan som lämnats in av en grupp och lägga till individuella sökande, och utse en driftsansvarig för dessa koncessionsgrupper.

Vid tilldelningen av ägarintresse i en koncession måste koncessionärerna ingå ett avtal om oljeverksamhet, inklusive ett gemensamt driftsavtal och ett bokföringsavtal. Om koncessionerna är stratigrafiskt fördelade, kommer koncessionärerna till de två stratigrafiskt fördelade koncessionerna också att uppmanas ingå ett särskilt gemensamt driftsavtal som reglerar förhållandet mellan dem i det avseendet.

Genom att skriva under ovannämnda avtal kommer koncessionärerna att bilda ett samriskföretag där deras ägarintresse alltid kommer att fördelas på samma sätt som, och förbli identiskt med, deras ägarintresse i koncessionen.

Koncessionsdokumenten kommer främst att baseras på relevanta dokument från tilldelningen i förhandsdefinierade områden 2016. Målet är att göra eventuella genomgripande förändringar av ramverket tillgängliga för branschen före tiden för ansökan.

Kriterier för tilldelning av koncessioner

För att främja god resurshantering och snabb och effektiv prospektering efter och utvinning av råolja på den norska kontinentalsockeln, inbegripet sammansättningen av koncessionsgrupper för att säkerställa detta, gäller följande kriterier för tilldelningen av ägarintresse i koncessioner och för utnämningen av driftsansvarig:

| a) | Sökandens geologiska kunskaper om det geografiska området i fråga samt hur koncessionärerna ska gå till väga för effektiv prospektering av råolja. |
| --- | --- |

a)

Sökandens geologiska kunskaper om det geografiska området i fråga samt hur koncessionärerna ska gå till väga för effektiv prospektering av råolja.

| b) | Sökandens relevanta tekniska expertis, och hur denna expertis kan bidra till kostnadseffektiv undersökning, och i förekommande fall, utvinning av råolja från det geografiska området i fråga. |
| --- | --- |

b)

Sökandens relevanta tekniska expertis, och hur denna expertis kan bidra till kostnadseffektiv undersökning, och i förekommande fall, utvinning av råolja från det geografiska området i fråga.

| c) | Sökandens erfarenhet från den norska kontinentalsockeln eller likvärdig relevant erfarenhet från andra områden. |
| --- | --- |

c)

Sökandens erfarenhet från den norska kontinentalsockeln eller likvärdig relevant erfarenhet från andra områden.

| d) | Sökanden ska ha tillfredsställande ekonomisk kapacitet för att genomföra prospektering efter och, i förekommande fall, utvinna råolja i det geografiska området i fråga. |
| --- | --- |

d)

Sökanden ska ha tillfredsställande ekonomisk kapacitet för att genomföra prospektering efter och, i förekommande fall, utvinna råolja i det geografiska området i fråga.

| e) | Om sökanden är eller har varit koncessionär i en koncession får departementet beakta alla former av ineffektivitet eller bristfällig redovisning som sökanden uppvisat i egenskap av koncessionär. |
| --- | --- |

e)

Om sökanden är eller har varit koncessionär i en koncession får departementet beakta alla former av ineffektivitet eller bristfällig redovisning som sökanden uppvisat i egenskap av koncessionär.

| f) | Koncessioner kommer i första hand att beviljas samriskföretag där åtminstone en av koncessionärerna har borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller har likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. |
| --- | --- |

f)

Koncessioner kommer i första hand att beviljas samriskföretag där åtminstone en av koncessionärerna har borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller har likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln.

| g) | Koncessioner kommer i första hand att beviljas två eller flera koncessionärer där åtminstone en av dem har den erfarenhet som nämns i led f. |
| --- | --- |

g)

Koncessioner kommer i första hand att beviljas två eller flera koncessionärer där åtminstone en av dem har den erfarenhet som nämns i led f.

| h) | Den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna i Barents hav måste ha borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. |
| --- | --- |

h)

Den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna i Barents hav måste ha borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln.

| i) | För att erhålla koncession för djuphavsborrning måste både den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. I koncessionen måste en koncessionär ha utfört och varit driftansvarig för djuphavsborrning. |
| --- | --- |

i)

För att erhålla koncession för djuphavsborrning måste både den som utses till driftansvarig för utvinningen och koncessionerna och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. I koncessionen måste en koncessionär ha utfört och varit driftansvarig för djuphavsborrning.

| j) | För att erhålla koncession där borrning av utforskningsbrunnar förväntas ske under högt tryck och/eller höga temperaturer (HTHP) måste både den som utses till driftansvarig och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. I koncessionen måste en koncessionär ha utfört och varit driftansvarig för borrning under högt tryck och/eller höga temperaturer (HTHP). |
| --- | --- |

j)

För att erhålla koncession där borrning av utforskningsbrunnar förväntas ske under högt tryck och/eller höga temperaturer (HTHP) måste både den som utses till driftansvarig och åtminstone en ytterligare koncessionär ha borrat och varit driftansvarig för åtminstone en oljebrunn på den norska kontinentalsockeln eller ha likvärdig relevant drifterfarenhet utanför den norska kontinentalsockeln. I koncessionen måste en koncessionär ha utfört och varit driftansvarig för borrning under högt tryck och/eller höga temperaturer (HTHP).

Tillgängliga block

Ansökan om ägarintresse i koncessioner kan lämnas in för block som saknar koncessionär i det förhandsdefinierade området, vilket framgår av de kartor som offentliggjorts av det norska oljedirektoratet. Det är också möjligt att ansöka om områden inom det förhandsdefinierade området där tidigare koncessioner löpt ut efter tillkännagivandets offentliggörande, i enlighet med aktuella interaktiva faktakartor på norska oljedirektoratets webbplats.

Varje koncession får omfatta ett eller flera block eller delar av block. Sökande ombeds att begränsa sina ansökningar till områden där de har kartlagt möjligheterna att prospektera.

Tillkännagivandets fullständiga text, däribland detaljerade kartor över tillgängliga områden, finns på norska oljedirektoratets webbsida www.npd.no/apa2017.

Ansökningar om koncessioner för utvinning av råolja ska skickas till

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| NO-0033 Oslo |
| NORGE |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

NO-0033 Oslo

NORGE

Två kopior ska skickas till

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| NO-4003 Stavanger |
| NORGE |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

NO-4003 Stavanger

NORGE

Sista inlämningsdag: kl. 12.00 den 1 september 2017.

Tilldelning av koncessionerna för utvinning av råolja i förhandsdefinierade områden 2017 på den norska kontinentalsockeln kommer att äga rum under det första kvartalet 2018.

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/48

---

DOMSTOLENS BESLUT

av den 15 november 2016

i mål E-7/16

Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet

(Preliminär invändning mot tillåtlighet – statligt stöd – beslut att avsluta det formella granskningsförfarandet)

(2017/C 189/12)

Domstolen meddelade den 15 november 2016 dom i mål E-7/16, Míla ehf. mot Eftas övervakningsmyndighet. Talan baserades på artikel 36.2 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol och gällde ogiltigförklaring av Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 061/16/KOL av den 16 mars 2016 av Eftas övervakningsmyndighet om att avsluta det formella granskningsförfarandet om påstått statligt stöd genom leasing av optisk fiber som tidigare använts för Natos räkning. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president och referent, Per Christiansen och Páll Hreinsson, domare.

| 1. | Talan avvisas. |
| --- | --- |

1.

Talan avvisas.

| 2. | Sökanden ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Sökanden ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/49

---

DOMSTOLENS DOM

av den 16 november 2016

i mål E-4/16

Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge

(Underlåtenhet att efterleva en dom från domstolen med fastställelse av underlåtenhet att uppfylla skyldigheter – Artikel 33 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol – Nödvändiga åtgärder för att efterleva en dom från domstolen)

(2017/C 189/13)

Domstolen meddelade dom den 16 november 2016 i mål E-4/16, Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge. Eftas övervakningsmyndighet hade yrkat att domstolen skulle fastställa att Konungariket Norge underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i artikel 33 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol genom att inte, inom den angivna tidsfristen vidta de åtgärder som krävs för att efterleva domstolens dom av den 2 december 2013 i mål E-13/13 Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen och Páll Hreinsson (referent), domare.

Domslutet lyder:

| 1. | Konungariket Norge har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i artikel 33 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol genom att inte inom den angivna tidsfristen vidta de åtgärder som krävs för att efterleva domstolens dom av den 2 december 2013 i mål E-13/13 Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge. |
| --- | --- |

1.

Konungariket Norge har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt den rättsakt som det hänvisas till i artikel 33 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol genom att inte inom den angivna tidsfristen vidta de åtgärder som krävs för att efterleva domstolens dom av den 2 december 2013 i mål E-13/13 Eftas övervakningsmyndighet mot Konungariket Norge.

| 2. | Konungariket Norge ska ersätta rättegångskostnaderna. |
| --- | --- |

2.

Konungariket Norge ska ersätta rättegångskostnaderna.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/50

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 189/14)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 6 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget BNP Paribas Personal Finance SA (BNPP PF, Frankrike), ett helägt dotterbolag till BNP Paribas SA, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar ensam kontroll över hela Commerz Finanz GmbH (CFG, Tyskland), för närvarande gemensamt kontrollerat av BNPP PF och Commerzbank AG (Commerzbank, Förenta staterna) genom förvärv av tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 6 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget BNP Paribas Personal Finance SA (BNPP PF, Frankrike), ett helägt dotterbolag till BNP Paribas SA, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar ensam kontroll över hela Commerz Finanz GmbH (CFG, Tyskland), för närvarande gemensamt kontrollerat av BNPP PF och Commerzbank AG (Commerzbank, Förenta staterna) genom förvärv av tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   CFG: bank för konsumentkrediter som för närvarande ägs gemensamt av BNPP PF och Commerzbank och som huvudsakligen är verksam inom utlåning till privatkunder i Tyskland. Som en del av den planerade transaktionen kommer företaget att delas upp mellan BNPP PF och Commerzbank genom en avstyckning i två separata och självständiga affärsenheter, nämligen ”Point of Sale Finance” och ”Banking”. ”Point of Sale Finance”-enheten förblir hos CFG (med BNPP PF som enda aktieägare) och kommer att omfatta alla verksamheter som avser distribution av CFG-produkter direkt till kunder eller via återförsäljares försäljningsställen (online och offline).
  —   BNPP PF: finanstjänsteföretag som är helägt av BNP Paribas SA och främst är verksamt på konsumentkreditområdet. BNP Paribas SA är en global bankkoncern med verksamhet på alla viktiga bankområden: banktjänster till privatpersoner, kapitalförvaltning och tjänster samt företags- och investeringsbanktjänster. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   CFG: bank för konsumentkrediter som för närvarande ägs gemensamt av BNPP PF och Commerzbank och som huvudsakligen är verksam inom utlåning till privatkunder i Tyskland. Som en del av den planerade transaktionen kommer företaget att delas upp mellan BNPP PF och Commerzbank genom en avstyckning i två separata och självständiga affärsenheter, nämligen ”Point of Sale Finance” och ”Banking”. ”Point of Sale Finance”-enheten förblir hos CFG (med BNPP PF som enda aktieägare) och kommer att omfatta alla verksamheter som avser distribution av CFG-produkter direkt till kunder eller via återförsäljares försäljningsställen (online och offline).

—   BNPP PF: finanstjänsteföretag som är helägt av BNP Paribas SA och främst är verksamt på konsumentkreditområdet. BNP Paribas SA är en global bankkoncern med verksamhet på alla viktiga bankområden: banktjänster till privatpersoner, kapitalförvaltning och tjänster samt företags- och investeringsbanktjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.8467 – BNP Paribas/Commerz Finanz, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/51

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 189/15)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 2 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken fonder förvaltade av Bain Capital Investors L.L.C. (Bain Capital, Förenta staterna) och fonder förvaltade av Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated, som agerar genom sin komplementär, Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (Cinven, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (Stada, Tyskland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 2 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken fonder förvaltade av Bain Capital Investors L.L.C. (Bain Capital, Förenta staterna) och fonder förvaltade av Cinven Capital Management (VI) Limited Partnership Incorporated, som agerar genom sin komplementär, Cinven Capital Management (VI) General Partner Limited (Cinven, Storbritannien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Stada Arzneimittel Aktiengesellschaft (Stada, Tyskland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Bain Capital: Riskkapitalinvesteringar i företag inom flera olika näringsgrenar, inklusive informationsteknik, hälso- och sjukvård, detaljhandel och konsumentprodukter, kommunikation, finanssektorn samt industrisektorn (tillverkning).
  —   Cinven: Riskkapitalinvesteringar med inriktning på sex nyckelsektorer: företagstjänster, konsumentmarknader, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, industri och teknik samt media och telekommunikation.
  —   Stada: Verksamt inom utveckling, tillverkning, registrering, försäljning, kommersialisering, distribution och marknadsföring av livsvetenskapliga produkter som läkemedel (särskilt med icke-patenterade aktiva farmaceutiska substanser), kosttillskott, kosmetiska produkter samt en rad andra hälsovårdsprodukter. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Bain Capital: Riskkapitalinvesteringar i företag inom flera olika näringsgrenar, inklusive informationsteknik, hälso- och sjukvård, detaljhandel och konsumentprodukter, kommunikation, finanssektorn samt industrisektorn (tillverkning).

—   Cinven: Riskkapitalinvesteringar med inriktning på sex nyckelsektorer: företagstjänster, konsumentmarknader, finansiella tjänster, hälso- och sjukvård, industri och teknik samt media och telekommunikation.

—   Stada: Verksamt inom utveckling, tillverkning, registrering, försäljning, kommersialisering, distribution och marknadsföring av livsvetenskapliga produkter som läkemedel (särskilt med icke-patenterade aktiva farmaceutiska substanser), kosttillskott, kosmetiska produkter samt en rad andra hälsovårdsprodukter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.8483 – Bain Capital/Cinven/Stada Arzneimittel, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/52

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8440 – DuPont/FMC [Health and Nutrition business])

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 189/16)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 7 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget E.I. du Pont de Nemours and Company (DuPont, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar ensam kontroll över FMC Corporations (FMC, Förenta staterna) affärsverksamhet hälsa och näring som omfattar livsmedelstexturanter och farmaceutiska hjälpämnen (utom FMC:s Omega 3-verksamhet).
  Den föreslagna koncentrationen utgör en del av ett avtal om köp och försäljning av tillgångar som ingicks mellan DuPont och FMC den 31 mars 2017. Enligt avtalet ska FMC förvärva vissa av DuPonts verksamheter i enlighet med de åtaganden om avyttring som ingåtts av DuPont och The Dow Chemical Company (Dow) inom ramen för det EU-förfarande för kontroll av företagskoncentrationer som gällde den föreslagna fusionen mellan Dow och DuPont (ärende M.7932). |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 7 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget E.I. du Pont de Nemours and Company (DuPont, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar ensam kontroll över FMC Corporations (FMC, Förenta staterna) affärsverksamhet hälsa och näring som omfattar livsmedelstexturanter och farmaceutiska hjälpämnen (utom FMC:s Omega 3-verksamhet).

Den föreslagna koncentrationen utgör en del av ett avtal om köp och försäljning av tillgångar som ingicks mellan DuPont och FMC den 31 mars 2017. Enligt avtalet ska FMC förvärva vissa av DuPonts verksamheter i enlighet med de åtaganden om avyttring som ingåtts av DuPont och The Dow Chemical Company (Dow) inom ramen för det EU-förfarande för kontroll av företagskoncentrationer som gällde den föreslagna fusionen mellan Dow och DuPont (ärende M.7932).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | DuPont är ett diversifierat kemiföretag med huvudkontor i Förenta staterna. DuPont är det yttersta moderbolaget för DuPont-koncernen, som bedriver forskning samt utvecklar, producerar, distribuerar och säljer en mängd olika kemiska produkter, polymerer, jordbrukskemikalier, utsäde, livsmedelsingredienser och andra material. DuPonts verksamhet på området hälsa och näring omfattar tillverkning och leverans av produkter som är särskilt avsedda att förbättra säkerheten, den näringsmässiga kvaliteten, texturen och hållbarhetstiden hos livsmedel och drycker, läkemedel och kosttillskott. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

DuPont är ett diversifierat kemiföretag med huvudkontor i Förenta staterna. DuPont är det yttersta moderbolaget för DuPont-koncernen, som bedriver forskning samt utvecklar, producerar, distribuerar och säljer en mängd olika kemiska produkter, polymerer, jordbrukskemikalier, utsäde, livsmedelsingredienser och andra material. DuPonts verksamhet på området hälsa och näring omfattar tillverkning och leverans av produkter som är särskilt avsedda att förbättra säkerheten, den näringsmässiga kvaliteten, texturen och hållbarhetstiden hos livsmedel och drycker, läkemedel och kosttillskott.

| — | Dow är ett diversifierat kemiföretag med huvudkontor i Förenta staterna. Dow är det yttersta moderbolaget för Dowkoncernen, som är verksam inom plast- och kemikalieindustrin, agronomi samt kolväte- och energiprodukter och -tjänster. Dow har en mer begränsad närvaro på området näring och hälsa. |
| --- | --- |

—

Dow är ett diversifierat kemiföretag med huvudkontor i Förenta staterna. Dow är det yttersta moderbolaget för Dowkoncernen, som är verksam inom plast- och kemikalieindustrin, agronomi samt kolväte- och energiprodukter och -tjänster. Dow har en mer begränsad närvaro på området näring och hälsa.

| — | FMS med huvudkontor i Förenta staterna är ett globalt specialkemikalieföretag med intressen på jordbruks-, industri- och konsumentmarknaderna. Verksamheten är uppdelad i tre segment: i) lösningar på jordbruksområdet (Agricultural Solutions), ii) hälsa och näring (H&N) och iii) litium (Lithium). FMC:s verksamhet på området hälsa och näring består av tre breda produktområden: näringsämnen, hjälpämnen för hälsoprodukter och funktionella ingredienser i hälsoprodukter. |
| --- | --- |

—

FMS med huvudkontor i Förenta staterna är ett globalt specialkemikalieföretag med intressen på jordbruks-, industri- och konsumentmarknaderna. Verksamheten är uppdelad i tre segment: i) lösningar på jordbruksområdet (Agricultural Solutions), ii) hälsa och näring (H&N) och iii) litium (Lithium). FMC:s verksamhet på området hälsa och näring består av tre breda produktområden: näringsämnen, hjälpämnen för hälsoprodukter och funktionella ingredienser i hälsoprodukter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition Business), sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8440 – DuPont/FMC (Health and Nutrition Business), sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/53

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 189/17)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 6 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget EDF Energy Services Limited (EDFES, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget ESSCI Limited (ESSCI, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 6 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget EDF Energy Services Limited (EDFES, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget ESSCI Limited (ESSCI, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   EDFES: Ytterst kontrollerat av EDF-koncernen. Företaget etablerades för att leverera energitjänster i Förenade kungariket.
  —   ESSCI: Tillhandahåller administrerade tekniska tjänster i Förenade kungariket och Irland genom sitt dotterbolag Imtech. Företaget är verksamt inom maskinteknik och elektroteknik, tekniska förvaltningstjänster och integration av industrisystem. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   EDFES: Ytterst kontrollerat av EDF-koncernen. Företaget etablerades för att leverera energitjänster i Förenade kungariket.

—   ESSCI: Tillhandahåller administrerade tekniska tjänster i Förenade kungariket och Irland genom sitt dotterbolag Imtech. Företaget är verksamt inom maskinteknik och elektroteknik, tekniska förvaltningstjänster och integration av industrisystem.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.8504 – EDF Energy Services/ESSCI, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

Rättelser

| 15.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 189/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 189/54

---

Rättelse till likvidationsförfaranden – Beslut om att inleda likvidation av ADRIA Way

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 123 av den 20 april 2017
  )

(2017/C 189/18)

Sidan 3, titeln, efter ”Försäkringsföretag” och ”Beslutsdatum, datum för ikraftträdande och beslutets ändamål”

I stället för:

”ADRIA Way”

ska det stå:

ska det stå:

”Cestovní pojišťovna ADRIA Way družstvo ’v likvidaci’”.

---