# Den Europæiske Unions L 44/2015

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 44 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 58. årgang18. februar 2015 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 44

Dansk udgave

Retsforskrifter

58. årgang18. februar 2015

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/217 af 10. april 2014 om godkendelse af, at nogle medlemsstater indfører visse særlige bestemmelser i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF om indlandstransport af farligt gods
  (meddelt under nummer C(2014) 2292) | 1 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2015/218 af 7. maj 2014 om Irlands statsstøtte nr. SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N 553/10), N 241/09, N 160/10 og SA.30995 (ex C 25/10) til omstrukturering af Allied Irish Banks, plc og EBS Building Society
  (meddelt under nummer C(2014) 2638)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/219 af 29. januar 2015 om erstatning af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU om vedtagelse af SIRENE-håndbogen og andre gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II)
  (meddelt under nummer C(2015) 326) | 75 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/217 af 10. april 2014 om godkendelse af, at nogle medlemsstater indfører visse særlige bestemmelser i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF om indlandstransport af farligt gods
  (meddelt under nummer C(2014) 2292)

(meddelt under nummer C(2014) 2292)

1

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2015/218 af 7. maj 2014 om Irlands statsstøtte nr. SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N 553/10), N 241/09, N 160/10 og SA.30995 (ex C 25/10) til omstrukturering af Allied Irish Banks, plc og EBS Building Society
  (meddelt under nummer C(2014) 2638)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2014) 2638)

1

40

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/219 af 29. januar 2015 om erstatning af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU om vedtagelse af SIRENE-håndbogen og andre gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II)
  (meddelt under nummer C(2015) 326)

(meddelt under nummer C(2015) 326)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 18.2.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 44/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/217

af 10. april 2014

om godkendelse af, at nogle medlemsstater indfører visse særlige bestemmelser i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF om indlandstransport af farligt gods

(meddelt under nummer C(2014) 2292)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods (1), særlig artikel 6, stk. 2 og 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I, del I.3, bilag II, del II.3 og bilag III, del III.3, til direktiv 2008/68/EF indeholder lister over nationale undtagelser, hvormed der kan tages hensyn til særlige nationale forhold. Visse medlemsstater anmodede om nye nationale undtagelser. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I, del I.3, bilag II, del II.3 og bilag III, del III.3, til direktiv 2008/68/EF indeholder lister over nationale undtagelser, hvormed der kan tages hensyn til særlige nationale forhold. Visse medlemsstater anmodede om nye nationale undtagelser.

| (2) | Disse undtagelser bør godkendes. |
| --- | --- |

(2)

Disse undtagelser bør godkendes.

| (3) | Som følge heraf er det nødvendigt at tilpasse bilag I, del I.3, bilag II, del II.3, og bilag III, del III.3, og de bør derfor af klarhedshensyn erstattes i deres helhed. |
| --- | --- |

(3)

Som følge heraf er det nødvendigt at tilpasse bilag I, del I.3, bilag II, del II.3, og bilag III, del III.3, og de bør derfor af klarhedshensyn erstattes i deres helhed.

| (4) | Direktiv 2008/68/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2008/68/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | De i denne afgørelse fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Transport af Farligt Gods, der er nedsat ved direktiv 2008/68/EF — |
| --- | --- |

(5)

De i denne afgørelse fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Transport af Farligt Gods, der er nedsat ved direktiv 2008/68/EF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det godkendes, at medlemsstaterne, der er nævnt i bilaget, indfører de heri omhandlede undtagelser, som vedrører transport af farligt gods på deres område.

Undtagelserne anvendes uden forskelsbehandling.

Artikel 2

Bilag I, del I.3, bilag II, del II.3, og bilag III, del III.3, til direktiv 2008/68/EF ændres i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. april 2014.

På Kommissionens vegne

Siim KALLAS

Næstformand

---

(1)  EUT L 260 af 30.9.2008, s. 13.

1

---

BILAG

I bilag I, bilag II og bilag III til direktiv 2008/68/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I, del I.3, affattes således:
  »I.3.   Nationale undtagelser

  Medlemsstaternes undtagelser for transport af farligt gods på deres område baseret på artikel 6, stk. 2, i direktiv 2008/68/EF.
  Nummerering af undtagelserne: RO-a/bi/bii-MS-nn

  RO= Vej

  a/bi/bii= Artikel 6, stk. 2, litra a), og litra b), nr. i) og ii)

  MS= Forkortelse for medlemsstat

  nn= Løbenummer


  Baseret på artikel 6, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/68/EF



  BE Belgien


  RO–a–BE–1

  Om: Klasse 1 — Små mængder.
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.1.3.6
  Indhold i direktivets bilag: 1.1.3.6 sætter en grænse på 20 kg for den mængde eksplosivstoffer til minedrift, som må transporteres i et almindeligt køretøj.
  Den nationale lovgivnings indhold: Ansvarlige for lagre, som ligger langt fra forsyningsstedet, kan opnå tilladelse til at transportere højst 25 kg dynamit eller vanskeligt antændeligt sprængstof og 300 detonatorer i almindelige motorkøretøjer under iagttagelse af de betingelser, som sprængstoftjenesten fastsætter.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RO–a–BE–2

  Om: Transport af urensede tomme containere, der har indeholdt produkter af forskellige klasser.
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.6
  Den nationale lovgivnings indhold: Angivelse i transportdokumentet: »Urensede tomme emballager, der har indeholdt produkter af forskellige klasser«.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Dérogation 6-97.
  Bemærkninger: Undtagelsen er registreret hos Kommissionen under nr. 21 (i medfør af artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF).
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RO–a–BE–3

  Om: Vedtagelse af RO–a–UK–4.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009).
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RO–a–BE–4

  Om: undtagelse fra alle ARD-kravene til national transport af højst 1 000 brugte ioniske røgdetektorer fra private husholdninger til et behandlingsanlæg i Belgien via de afleveringssteder, der er planlagt ifølge scenariet for selektiv indsamling af røgdetektorer.
  Henvisning til ADR: Alle krav
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF:
  Den nationale lovgivnings indhold: Ioniske røgdetektorer til privat brug er ikke underlagt myndighedskontrol ud fra et radiologisk synspunkt, når blot røgdetektoren er af en godkendt type. Transporten af disse røgdetektorer til slutbrugeren er også undtaget fra ADR-kravene. (Se 2.2.7.1.2(d).)
  Ifølge direktiv 2002/96/EF om affald af elektrisk og elektronisk udstyr skal der foretages en selektiv indsamling af brugte røgdetektorer, og de radioaktive stoffer fjernes i ioniske røgdetektorer. For at muliggøre denne selektive indsamling er et scenario opstillet med henblik på at tilskynde private husholdninger til at aflevere deres brugte røgdetektorer til et indsamlingssted, hvorfra disse detektorer kan sendes til et behandlingsanlæg — i visse tilfælde via et andet indsamlingssted eller et mellemlager.
  Ved indsamlingsstederne vil der blive stillet metalbeholdere til rådighed, hvori højst 1 000 røgdetektorer kan pakkes. Fra disse indsamlingssteder kan en sådan pakke med røgdetektorer transporteres sammen med andet affald til et mellemlager eller behandlingsanlægget. Pakken vil blive mærket med ordet »røgdetektor«.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: scenariet for selektiv indsamling af røgdetektorer udgør en del af betingelserne for fjernelse af godkendte instrumenter, der er fastsat i artikel 3.1.d.2, i l'arrêté royal af 20.7.2001: de generelle strålingsbeskyttelsesregler.
  Bemærkninger: Denne undtagelse er nødvendig for at muliggøre den selektive indsamling af brugte ioniske røgdetektorer.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  DE Tyskland


  RO–a–DE–1

  Om: Sammenpakning og sammenlæsning af bildele med klassifikationskoden 1.4G og bestemte typer farligt gods (N4).
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1.10 og 7.5.2.1.
  Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om sammenpakning og sammenlæsning.
  Den nationale lovgivnings indhold: UN 0431 og UN 0503 tillades sammenlæsset med andre bestemte typer farligt gods (varer til bilproduktion) i visse mængder som anført i undtagelsen. Værdien 1 000 (jf. punkt 1.1.3.6.4) må ikke overskrides.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Bemærkninger: Undtagelsen er påkrævet for hurtig levering af sikkerhedskomponenter til biler i takt med den lokale efterspørgsel. På grund af det store varesortiment lagerfører lokale værksteder sædvanligvis ikke disse varer.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RO–a–DE–2

  Om: Undtagelse fra kravet om transportdokument og afsendererklæring for visse mængder farligt gods som defineret i 1.1.3.6 (n1).
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.1 og 5.4.1.1.6.
  Indhold i direktivets bilag: Transportdokumentets indhold.
  Den nationale lovgivnings indhold: For alle klasser undtagen klasse 7: der kræves intet transportdokument, medmindre godsmængden overskrider angivelserne i punkt 1.1.3.6.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Bemærkninger: De oplysninger, der fremgår af mærkningen på emballagen, anses for tilstrækkelige til indenlandsk transport, da et transportdokument ikke altid er hensigtsmæssigt ved lokal distribution.
  Undtagelsen er registreret hos Kommissionen under nr. 22 (i medfør af artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF).
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RO–a–DE–3

  Om: Transport af målenormaler og brændstofpumper (tomme, urensede).
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bestemmelserne vedrørende UN-numrene 1202, 1203 og 1223.
  Indhold i direktivets bilag: Emballering, mærkning, dokumenter, transport- og håndteringsinstrukser, instrukser for køretøjets mandskab.
  Den nationale lovgivnings indhold: Specificering af gældende forskrifter og supplerende bestemmelser om anvendelse af undtagelsen; op til 1 000 l: svarende til tomme urensede emballager; over 1 000 l: overholdelse af visse forskrifter for tanke; kun transport af tomme og urensede emballager.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.
  Bemærkninger: Liste nr. 7, 38 og 38a.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RO–a–DE–5

  Om: Tilladelse til sammenpakning.
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1.10.4 MP2.
  Indhold i direktivets bilag: Forbud mod sammenpakning.
  Den nationale lovgivnings indhold: Klasse 1.4S, 2, 3 og 6.1; tilladelse til sammenpakning af genstande med klassifikationskode 1.4S (patroner til små våben), aerosoler (klasse 2) samt rense- og behandlingsmateriale i klasse 3 og 6.1 (UN-numre anført) som sæt, der skal sælges i kombinationsemballage i emballagegruppe II og i små mængder.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Bemærkninger: Liste nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f og 30g.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  DK Danmark


  RO–a–DK–2

  Om: Vejtransport af emballager indeholdende eksplosive stoffer og emballager med detonatorer på samme køretøj.
  Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5.2.2
  Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om sammenpakning.
  Den nationale lovgivnings indhold: ADR-bestemmelserne skal overholdes ved transport af farligt gods ad vej.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 1.
  Bemærkninger: Der er et praktisk begrundet behov for at kunne læsse eksplosive stoffer sammen med detonatorer på samme køretøj, når disse varer skal transporteres fra opbevaringssted til arbejdssted og tilbage igen.
  Når den danske lovgivning om transport af farligt gods er ændret, tillader de danske myndigheder sådan transport på følgende betingelser:






  1. | Der transporteres højst 25 kg eksplosivstoffer i gruppe D. |
| --- | --- | --- |

1)

Bilag I, del I.3, affattes således:

»I.3.   Nationale undtagelser

Medlemsstaternes undtagelser for transport af farligt gods på deres område baseret på artikel 6, stk. 2, i direktiv 2008/68/EF.

Nummerering af undtagelserne: RO-a/bi/bii-MS-nn

RO= Vej

a/bi/bii= Artikel 6, stk. 2, litra a), og litra b), nr. i) og ii)

MS= Forkortelse for medlemsstat

nn= Løbenummer

Baseret på artikel 6, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/68/EF

BE Belgien

RO–a–BE–1

Om: Klasse 1 — Små mængder.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.1.3.6

Indhold i direktivets bilag: 1.1.3.6 sætter en grænse på 20 kg for den mængde eksplosivstoffer til minedrift, som må transporteres i et almindeligt køretøj.

Den nationale lovgivnings indhold: Ansvarlige for lagre, som ligger langt fra forsyningsstedet, kan opnå tilladelse til at transportere højst 25 kg dynamit eller vanskeligt antændeligt sprængstof og 300 detonatorer i almindelige motorkøretøjer under iagttagelse af de betingelser, som sprængstoftjenesten fastsætter.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–BE–2

Om: Transport af urensede tomme containere, der har indeholdt produkter af forskellige klasser.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.6

Den nationale lovgivnings indhold: Angivelse i transportdokumentet: »Urensede tomme emballager, der har indeholdt produkter af forskellige klasser«.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Dérogation 6-97.

Bemærkninger: Undtagelsen er registreret hos Kommissionen under nr. 21 (i medfør af artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–BE–3

Om: Vedtagelse af RO–a–UK–4.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–BE–4

Om: undtagelse fra alle ARD-kravene til national transport af højst 1 000 brugte ioniske røgdetektorer fra private husholdninger til et behandlingsanlæg i Belgien via de afleveringssteder, der er planlagt ifølge scenariet for selektiv indsamling af røgdetektorer.

Henvisning til ADR: Alle krav

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF:

Den nationale lovgivnings indhold: Ioniske røgdetektorer til privat brug er ikke underlagt myndighedskontrol ud fra et radiologisk synspunkt, når blot røgdetektoren er af en godkendt type. Transporten af disse røgdetektorer til slutbrugeren er også undtaget fra ADR-kravene. (Se 2.2.7.1.2(d).)

Ifølge direktiv 2002/96/EF om affald af elektrisk og elektronisk udstyr skal der foretages en selektiv indsamling af brugte røgdetektorer, og de radioaktive stoffer fjernes i ioniske røgdetektorer. For at muliggøre denne selektive indsamling er et scenario opstillet med henblik på at tilskynde private husholdninger til at aflevere deres brugte røgdetektorer til et indsamlingssted, hvorfra disse detektorer kan sendes til et behandlingsanlæg — i visse tilfælde via et andet indsamlingssted eller et mellemlager.

Ved indsamlingsstederne vil der blive stillet metalbeholdere til rådighed, hvori højst 1 000 røgdetektorer kan pakkes. Fra disse indsamlingssteder kan en sådan pakke med røgdetektorer transporteres sammen med andet affald til et mellemlager eller behandlingsanlægget. Pakken vil blive mærket med ordet »røgdetektor«.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: scenariet for selektiv indsamling af røgdetektorer udgør en del af betingelserne for fjernelse af godkendte instrumenter, der er fastsat i artikel 3.1.d.2, i l'arrêté royal af 20.7.2001: de generelle strålingsbeskyttelsesregler.

Bemærkninger: Denne undtagelse er nødvendig for at muliggøre den selektive indsamling af brugte ioniske røgdetektorer.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

DE Tyskland

RO–a–DE–1

Om: Sammenpakning og sammenlæsning af bildele med klassifikationskoden 1.4G og bestemte typer farligt gods (N4).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1.10 og 7.5.2.1.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om sammenpakning og sammenlæsning.

Den nationale lovgivnings indhold: UN 0431 og UN 0503 tillades sammenlæsset med andre bestemte typer farligt gods (varer til bilproduktion) i visse mængder som anført i undtagelsen. Værdien 1 000 (jf. punkt 1.1.3.6.4) må ikke overskrides.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Bemærkninger: Undtagelsen er påkrævet for hurtig levering af sikkerhedskomponenter til biler i takt med den lokale efterspørgsel. På grund af det store varesortiment lagerfører lokale værksteder sædvanligvis ikke disse varer.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–DE–2

Om: Undtagelse fra kravet om transportdokument og afsendererklæring for visse mængder farligt gods som defineret i 1.1.3.6 (n1).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.1 og 5.4.1.1.6.

Indhold i direktivets bilag: Transportdokumentets indhold.

Den nationale lovgivnings indhold: For alle klasser undtagen klasse 7: der kræves intet transportdokument, medmindre godsmængden overskrider angivelserne i punkt 1.1.3.6.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Bemærkninger: De oplysninger, der fremgår af mærkningen på emballagen, anses for tilstrækkelige til indenlandsk transport, da et transportdokument ikke altid er hensigtsmæssigt ved lokal distribution.

Undtagelsen er registreret hos Kommissionen under nr. 22 (i medfør af artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–DE–3

Om: Transport af målenormaler og brændstofpumper (tomme, urensede).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bestemmelserne vedrørende UN-numrene 1202, 1203 og 1223.

Indhold i direktivets bilag: Emballering, mærkning, dokumenter, transport- og håndteringsinstrukser, instrukser for køretøjets mandskab.

Den nationale lovgivnings indhold: Specificering af gældende forskrifter og supplerende bestemmelser om anvendelse af undtagelsen; op til 1 000 l: svarende til tomme urensede emballager; over 1 000 l: overholdelse af visse forskrifter for tanke; kun transport af tomme og urensede emballager.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Bemærkninger: Liste nr. 7, 38 og 38a.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–DE–5

Om: Tilladelse til sammenpakning.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1.10.4 MP2.

Indhold i direktivets bilag: Forbud mod sammenpakning.

Den nationale lovgivnings indhold: Klasse 1.4S, 2, 3 og 6.1; tilladelse til sammenpakning af genstande med klassifikationskode 1.4S (patroner til små våben), aerosoler (klasse 2) samt rense- og behandlingsmateriale i klasse 3 og 6.1 (UN-numre anført) som sæt, der skal sælges i kombinationsemballage i emballagegruppe II og i små mængder.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Bemærkninger: Liste nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f og 30g.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

DK Danmark

RO–a–DK–2

Om: Vejtransport af emballager indeholdende eksplosive stoffer og emballager med detonatorer på samme køretøj.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5.2.2

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om sammenpakning.

Den nationale lovgivnings indhold: ADR-bestemmelserne skal overholdes ved transport af farligt gods ad vej.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bekendtgørelse nr. 729 af 15. august 2001 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 1.

Bemærkninger: Der er et praktisk begrundet behov for at kunne læsse eksplosive stoffer sammen med detonatorer på samme køretøj, når disse varer skal transporteres fra opbevaringssted til arbejdssted og tilbage igen.

Når den danske lovgivning om transport af farligt gods er ændret, tillader de danske myndigheder sådan transport på følgende betingelser:

1.

Der transporteres højst 25 kg eksplosivstoffer i gruppe D.

| 2. | Der transporteres højst 200 stk. detonatorer i gruppe B. |
| --- | --- |

2.

Der transporteres højst 200 stk. detonatorer i gruppe B.

| 3. | Detonatorer og eksplosivstoffer emballeres hver for sig i UN-godkendt emballage efter reglerne i direktiv 2000/61/EF om ændring af direktiv 94/55/EF. |
| --- | --- |

3.

Detonatorer og eksplosivstoffer emballeres hver for sig i UN-godkendt emballage efter reglerne i direktiv 2000/61/EF om ændring af direktiv 94/55/EF.

| 4. | Afstanden mellem emballager, der indeholder detonatorer, og emballager, der indeholder eksplosivstoffer, skal være mindst 1 meter. Denne afstand skal være overholdt, også efter en pludselig opbremsning. Emballager, der indeholder eksplosivstoffer, og emballager, der indeholder detonatorer, skal være således anbragt på køretøjet, at de hurtigt kan fjernes. |
| --- | --- |

4.

Afstanden mellem emballager, der indeholder detonatorer, og emballager, der indeholder eksplosivstoffer, skal være mindst 1 meter. Denne afstand skal være overholdt, også efter en pludselig opbremsning. Emballager, der indeholder eksplosivstoffer, og emballager, der indeholder detonatorer, skal være således anbragt på køretøjet, at de hurtigt kan fjernes.

| 5. | Alle andre regler for transport af farligt gods ad vej skal overholdes. |
| --- | --- |

5.

Alle andre regler for transport af farligt gods ad vej skal overholdes.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–DK–3

Om: Vejtransport af emballager og genstande med indhold af affald eller rester af farligt gods i bestemte klasser fra husholdninger og virksomheder med henblik på bortskaffelse.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 2, 3, 4.1, 5.1, 5.2, 5.4, 6, 8.1 og 8.2.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om klassificering, særlige bestemmelser, bestemmelser for emballering, forsendelsesprocedurer, bestemmelser om konstruktion og prøvning af emballager, generelle bestemmelser vedrørende transporterende enheder og udstyr i køretøjet og uddannelseskrav.

Den nationale lovgivnings indhold: Indvendige emballager og genstande med indhold af affald eller rester af farligt gods i bestemte klasser kan, når de indsamles fra private husstande eller virksomheder med henblik på bortskaffelse, anbringes sammen i visse ydre emballager og/eller sampakninger og transporteres under særlige forsendelsesprocedurer, herunder særlige begrænsninger for emballering og mærkning. Mængden af farligt gods pr. stk. indvendig emballage, ydre emballage og/eller pr. transporterende enhed er begrænset.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods, § 4 stk. 3.

Bemærkninger: Det er ikke muligt for de ansvarlige for håndteringen af affald at anvende alle bestemmelserne i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF, når affald med rester af farligt gods er blevet indsamlet fra private husholdninger og virksomheder med henblik på transport til bortskaffelse. Affaldet findes normalt i emballager, der er blevet solgt i detailhandelen.

Udløbsdato: 1. januar 2019.

FI Finland

RO–a–FI–1

Om: Transport af visse mængder af farligt gods i busser og transport af små mængder af lavaktivt radioaktivt materiale til sundheds- og forskningsformål.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1, 5.4.

Indhold i direktivets bilag: Emballeringsbestemmelser, dokumentation.

Den nationale lovgivnings indhold: Det er tilladt at transportere farligt gods i visse mængder under de i punkt 1.1.3.6 angivne med en maksimal nettomasse på højst 200 kg i busser uden at bruge transportdokumenter og uden at opfylde alle emballeringskrav. Ved transport af lavaktivt radioaktivt materiale til sundheds- og forskningsformål i mængder på højst 50 kg gælder kravene i ADR om køretøjers mærkning og udstyr ikke.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003; 312/2005).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–FI–2

Om: Beskrivelse af tomme tanke i transportdokumentet.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.6

Indhold i direktivets bilag: Særlige bestemmelser for tomme urensede emballager, køretøjer, containere, tanke, batterikøretøjer og multielement-gascontainere (»MEGC'er«).

Den nationale lovgivnings indhold: Ved transport af tomme urensede tankvogne, hvori to eller flere stoffer med UN-numrene 1202, 1203 og 1223 har været transporteret, kan beskrivelsen i transportdokumenterne efterfølges af teksten »har sidst indeholdt« sammen med navnet på det produkt, der har det laveste flammepunkt; »Tom tankvogn, 3, har sidst indeholdt: UN 1203 benzin, II«.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–FI–3

Om: Mærkning af transporterende enheder for eksplosivstoffer.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3.2.1.1

Indhold i direktivets bilag: Generelle bestemmelser om mærkning med orangefarvede fareskilte.

Den nationale lovgivnings indhold: Transporterende enheder, der (normalt i varevogne) transporterer små mængder eksplosivstoffer (højst 1 000 kg netto) til stenbrud og arbejdspladser, kan mærkes for og bag med fareseddel nr. 1.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

FR Frankrig

RO–a–FR–2

Om: Transport af affald fra sundhedssektoren, som indebærer smittefare i henhold til UN 3291, med en masse på højst 15 kg.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Den nationale lovgivnings indhold: Undtagelse fra ADR-kravene for transport af affald fra sundhedssektoren, som indebærer smittefare i henhold til UN 3291, med en masse på højst 15 kg.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 12.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–FR–5

Om: Transport af farligt gods i offentlige transportmidler til personbefordring (18).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 8.3.1.

Indhold i direktivets bilag: Transport af personer og farligt gods.

Den nationale lovgivnings indhold: Transport af farligt gods i andre klasser end klasse 7 er tilladt i offentlige transportmidler i håndbagagen, idet kun bestemmelserne vedrørende emballering, mærkning og etikettering af kolli i 4.1, 5.2 og 3.4 finder anvendelse.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Bemærkninger: Håndbagage må kun indeholde farligt gods til personlig brug eller egen erhvervsmæssig brug. Bærbare gasbeholdere er tilladt for patienter med åndedrætsbesvær i den mængde, der er nødvendig under rejsen.

Udløbsdato: 29. februar 2016.

RO–a–FR–6

Om: Selvstændiges transport af små mængder af farligt gods (18)

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.

Indhold i direktivets bilag: Transportdokument obligatorisk.

Den nationale lovgivnings indhold: Selvstændiges transport af små mængder af farligt gods i andre klasser end klasse 7, som ikke overskrider grænseværdierne i punkt 1.1.3.6, er ikke omfattet af pligten til at medføre et transportdokument som anført i punkt 5.4.1.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Udløbsdato: 29. februar 2016.

RO–a–FR–7

Om: Vejtransport af prøver af kemiske stoffer, blandinger og genstande med indhold af farligt gods med henblik på markedsovervågning.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Del 1 til 9.

Indhold i direktivets bilag: Generelle bestemmelser, klassificering, særlige bestemmelser og undtagelser vedrørende transport af farligt gods emballeret i små mængder, bestemmelser om brugen af emballagetanke, forsendelsesprocedurer, krav til konstruktion af emballage, bestemmelser om betingelser for transport, håndtering, af- og pålæsning, krav vedrørende transportudstyr og transporter, krav vedrørende konstruktion og godkendelse af køretøjer.

Den nationale lovgivnings indhold: Prøver af kemiske stoffer, blandinger og artikler med indhold af farligt gods, der transporteres med henblik på analyse som en del af markedsovervågningsaktiviteter, skal emballeres i kombinationsemballage. De skal overholde reglerne om de maksimale mængder for indvendig emballage afhængigt af typen af det pågældende farlige gods. Den ydre emballage skal overholde kravene til homogene plastkasser (4H2, kapitel 6.1, bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF). Den ydre emballage skal bære mærkningen i 3.4.7, bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF og teksten »prøver til analyse« (på fransk: »Echantillons destinés à l'analyse«). Forudsat at disse bestemmelser overholdes, er transporten ikke underlagt bestemmelserne i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l'arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres

Bemærkninger: Undtagelsen i punkt 1.1.3, bilag I, del I.1 til direktiv 2008/68/EF finder ikke anvendelse for transport af prøver af farligt gods til analyse, der er taget af eller på vegne af de kompetente myndigheder. For at sikre en effektiv markedsovervågning har Frankrig introduceret en procedure baseret på systemet for begrænsede mængder for at opnå sikker transport af prøver, der indeholder farligt gods. Da det ikke altid er muligt at anvende bestemmelserne i tabel A, er den maksimale mængde for den indvendige emballage fastsat på en mere operationel måde.

Udløbsdato: 1. januar 2019.

IE Irland

RO–a–IE–1

Om: Fritagelse for kravet i punkt 5.4.0 i ADR om transportdokument ved transport af pesticider i ADR-klasse 3, opført under 2.2.3.3 som FT2-pesticider (flammepunkt < 23 °C) og ADR-klasse 6.1, opført under 2.2.61.3 som T6-pesticider, flydende (flammepunkt ikke under 23 °C), hvor mængderne af det transporterede farlige gods ikke overstiger mængderne i punkt 1.1.3.6 i ADR.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4

Indhold i direktivets bilag: Transportdokument påkrævet.

Den nationale lovgivnings indhold: Der kræves ikke transportdokument ved transport af pesticider i ADR-klasse 3 og 6.1, medmindre mængden af det transporterede farlige gods overstiger de mængder, der er fastsat i ADR, punkt 1.1.3.6.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Regulation 82(9) of the »Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004«.

Bemærkninger: Unødvendigt og byrdefuldt krav ved lokal transport og levering af disse pesticider.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–IE–4

Om: Undtagelse fra kravene i 5.3, 5.4, 7 og bilag B i ADR til transport af flasker med gasser, der benyttes som udskænkningsmiddel (til drikkevarer), når de transporteres på samme køretøj som drikkevarerne (som de skal benyttes til).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3, 5.4, 7 og bilag B.

Indhold i direktivets bilag: Mærkning af køretøjer, transportdokumenter og bestemmelser om transportudstyr og transportoperationer.

Den nationale lovgivnings indhold: Undtagelse fra kravene i 5.3, 5.4, 7 og bilag B i ADR til transport af flasker med gasser, der benyttes som udskænkningsmiddel til drikkevarer, når de transporteres på samme køretøj som drikkevarerne (som de skal benyttes til).

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Proposed amendment to »Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004«.

Bemærkninger: Hovedaktiviteten er distribution af emballerede drikkevarer, som ikke er ADR-stoffer, sammen med nogle få små gasflasker med tilhørende udskænkningsgasser.

Tidligere under artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–IE–5

Om: Undtagelse fra kravene til konstruktion og prøvning af beholdere samt anvendelsesbestemmelserne, som er indeholdt i 6.2 og 4.1 i ADR, i forbindelse med indenlandsk transport i Irland for så vidt angår flasker og trykfade til gasser i klasse 2, efter multimodal transport, der har omfattet søtransport, når i) flaskerne og trykfadene er konstrueret og prøvet samt anvendes i overensstemmelse med IMDG-koden, ii) flaskerne og trykfadene ikke genpåfyldes i Irland, men returneres i nominelt tom tilstand til oprindelseslandet for den multimodale transport, og iii) flaskerne og trykfadene distribueres lokalt i små mængder.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.1.4.2, 4.1 og 6.2.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om multimodal transport, der omfatter søtransport, brug af flasker og trykfade til gasser i ADR-klasse 2 samt konstruktion og prøvning af disse flasker og trykfade for gasser i ADR-klasse 2.

Den nationale lovgivnings indhold: Bestemmelserne i 4.1 og 6.2 gælder ikke for flasker og trykfade til gasser i klasse 2, hvis i) flaskerne og fadene er konstrueret og prøvet i overensstemmelse med IMDG-koden, ii) flaskerne og fadene benyttes efter reglerne i IMDG-koden, iii) flaskerne og fadene blev sendt til afsenderen ved en multimodal transport, der omfatter en strækning til søs, iv) flaskerne og fadene transporteres til den endelige bruger på en enkelt tur, der afsluttes inden for én dag, fra modtageren af den multimodale transport (jf. nr. iii)), v) flaskerne og fadene ikke genpåfyldes inden for staten, men returneres i nominelt tom tilstand til oprindelseslandet for den multimodale transport (jf. nr. iii)), og vi) flaskerne og fadene distribueres lokalt inden for staten i små mængder.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Proposed amendment to »Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004«.

Bemærkninger: Gasserne i disse flasker og trykfade har specifikationer, som forlanges af de endelige brugere, og som gør det nødvendigt at indføre dem fra steder uden for ADR-området. Efter brug skal de nominelt tomme flasker og fade returneres til oprindelseslandet med henblik på genpåfyldning med særligt specificerede gasser — de skal ikke genpåfyldes i Irland eller noget andet sted i ADR-området. Skønt de ikke er i overensstemmelse med ADR, opfylder de IMDG-koden og godkendes med henblik herpå. Den multimodale transport, der påbegyndes uden for ADR-området, forudsættes afsluttet hos importøren, hvorfra flaskerne og trykfadene skal distribueres til den endelige bruger lokalt i Irland i små mængder. Denne transport inden for Irland vil falde inden for artikel 6, stk. 9, i direktiv 94/55/EF.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–IE–6

Om: Undtagelse fra nogle af bestemmelserne i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF om emballering og mærkning af små mængder (under grænserne i 1.1.3.6) af pyrotekniske genstande, hvis udløbsdata er overskredet, med klassifikationskode 1.3G, 1.4G og 1.4S i ADR-klasse 1 og med de tilhørende stofidentifikationsnumre UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403, UN 0404, UN 0453, UN 0505, UN 0506 eller UN 0507 ved transport til nærmeste militære kaserne med henblik på bortskaffelse.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Del 1, 2, 4, 5 og 6

Indhold i direktivets bilag: Generelle bestemmelser. Klassifikation. Emballeringsbestemmelser. Forsendelsesbestemmelser. Fabrikation og prøvning af emballager.

Den nationale lovgivnings indhold: Bestemmelserne i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF om emballering og mærkning af pyrotekniske genstande med de respektive UN-numre UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403, UN 0404, UN 0453, UN 0505, UN 0506 eller UN 0507, hvis udløbsdato er overskredet, ved transport til nærmeste militære kaserne eller anlæg finder ikke anvendelse, forudsat at de generelle emballeringsbestemmelser i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF overholdes, og at transportdokumentet indeholder supplerende oplysninger. Undtagelsen gælder kun for lokal transport til nærmeste militære kaserne eller anlæg af små mængder af disse pyrotekniske genstande, hvis udløbsdato er overskredet, med henblik på forsvarlig bortskaffelse.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: S.I. 349 of 2011 Regulation 57(f) and (g)

Bemærkninger: Der har været vanskeligheder med transport af små mængder af pyrotekniske genstande, hvis udløbsdato er overskredet, især fra lystbåde og skibsudrustningsbutikker, til militære kaserner eller anlæg med henblik på forsvarlig bortskaffelse. Navnlig har emballagekravene givet problemer. Undtagelsen vedrører små mængder (mindre end anført i punkt 1.1.3.6) ved lokal transport og omfatter alle UN-numre, som er tildelt maritime pyrotekniske genstande.

Udløbsdato: 30. januar 2020.

LT Litauen

RO–a–LT–1

Om: Vedtagelse af RO–a–UK–6.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 »Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje« (Regeringens beslutning nr. 337 om vejtransport af farligt gods i Republikken Litauen, vedtaget den 23. marts 2000).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

HU Ungarn

RO-a-HU-1

Om: Vedtagelse af RO–a–DE–2.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Udløbsdato: 30. januar 2020.

RO–a-HU-2

Om: Vedtagelse af RO–a–UK–4.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Udløbsdato: 30. januar 2020.

UK Det Forenede Kongerige

RO–a–UK–1

Om: Transport af visse genstande, der indeholder radioaktive stoffer med lav risiko, f.eks. ure, røgdetektorer og kompasskiver (E1).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: De fleste krav i ADR.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transport af klasse 7-materiale.

Den nationale lovgivnings indhold: Fuldstændig undtagelse for visse handelsvarer, der indeholder begrænsede mængder radioaktivt materiale, fra bestemmelserne i de nationale forskrifter. (En selvlysende anordning, som er beregnet til at bæres af en person; højst 500 røgdetektorer til privat brug, som hver indeholder en aktivitet på højst 40 kBq, pr. køretøj eller jernbanevogn; højst fem lysanordninger med gasformig tritium, som hver indeholder en aktivitet på højst 10 GBq, pr. køretøj eller jernbanevogn).

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Bemærkninger: Undtagelsen er midlertidig, idet den ikke længere er påkrævet, når der i ADR er indarbejdet regler svarende til reglerne udstedt af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–2

Om: Undtagelse fra kravet om transportdokument for visse mængder farligt gods (i andre klasser end klasse 7) som defineret i 1.1.3.6 (E2).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.1.3.6.2 og 1.1.3.6.3.

Indhold i direktivets bilag: Undtagelse fra nogle af kravene for visse mængder pr. transporterende enhed.

Den nationale lovgivnings indhold: Transportdokument er ikke påkrævet for begrænsede mængder, undtagen hvis de udgør en del af en større ladning.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Bemærkninger: Denne undtagelse er passende ved indenlandsk transport, hvor et transportdokument ikke altid er hensigtsmæssigt ved lokal distribution.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–3

Om: Undtagelse fra kravene til brandslukningsmateriel for køretøjer, der transporterer lavaktivt radioaktivt materiale (E4).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 8.1.4.

Indhold i direktivets bilag: Krav om, at køretøjer skal være udstyret med brandslukningsmateriel.

Den nationale lovgivnings indhold: Kravet om tilstedeværelse af brandslukningsmateriel bortfalder, når der kun transporteres undtagelseskolli (UN 2908, UN 2909, UN 2910 og UN 2911).

Begrænsede krav, når der kun transporteres få kolli.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Bemærkninger: Tilstedeværelse af brandslukningsmateriel er i praksis ikke relevant ved transport af UN 2908, UN 2909, UN 2910 og UN 2911, som ofte foregår i små køretøjer.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–4

Om: Distribution af gods (undtagen gods i klasse 1, 4.2, 6.2 og 7) i indvendige emballager fra lokale distributionscentraler til detailudsalg eller slutbrugere eller fra detailudsalg til slutbrugere (N1).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 6.1.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser for konstruktion og prøvning af emballager.

Den nationale lovgivnings indhold: Emballager forlanges ikke forsynet med RID/ADR- eller UN-mærkning eller anden mærkning, hvis de indeholder gods som anført i Schedule 3.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Bemærkninger: ADR-kravene er uhensigtsmæssige i de sidste faser af transporten fra en distributionscentral til en detailhandlende eller fra en detailhandlende til en slutbruger. Undtagelsen har til formål at tillade, at indvendige emballager med gods til detaildistribution kan transporteres i sidste led af en lokal distributionskæde uden ydre emballage.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–5

Om: Tilladelse til en anden »maksimal samlet mængde pr. transporterende enhed« for gods i klasse 1 i kategori 1 og 2 i tabellen i punkt 1.1.3.6.3 (N10).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.1.3.6.3 og 1.1.3.6.4.

Indhold i direktivets bilag: Undtagelser vedrørende mængder pr. transporterende enhed.

Den nationale lovgivnings indhold: Regler for undtagelse fra maksimale mængder og sammenlæsning af eksplosivstoffer.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4.

Bemærkninger: Tilladelse til andre maksimale mængder for gods i klasse 1, nemlig »50« for kategori 1 og »500« for kategori 2. Ved udførelse af beregninger for sammenlæsning benyttes multiplikatoren »20« for transportkategori 1 og »2« for transportkategori 2.

Tidligere under artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–6

Om: Forhøjelse af den største nettovægt af eksplosive genstande, som er tilladt i EX/II-køretøjer (N13).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5.5.2.

Indhold i direktivets bilag: Begrænsninger i mængden af eksplosive stoffer og genstande, der må transporteres.

Den nationale lovgivnings indhold: Begrænsninger i mængden af eksplosive stoffer og genstande, der må transporteres.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Bemærkninger: Lovgivningen i Det Forenede Kongerige tillader en nettovægt på højst 5 000 kg i type II-køretøjer for forenelighedsgruppe 1.1C, 1.1D, 1.1E og 1,1J.

Mange af de genstande i klasse 1.1C, 1.1D, 1.1E og 1.1J, der transporteres rundt i Unionen, er store eller omfangsrige og har en længde på over 2,5 m. De består hovedsagelig af eksplosive genstande til militær brug. Begrænsningerne for konstruktion af EX/III-køretøjer (som skal være lukkede) gør, at det er meget vanskeligt at læsse sådanne genstande af og på. Nogle af genstandene vil kræve specialmateriel til af- og pålæsning i begge ender af transportvejen. I praksis findes sådant materiel sjældent. Der er kun få EX/III-køretøjer i brug i Det Forenede Kongerige, og det vil være meget bekosteligt for branchen, hvis det kræves, at der konstrueres yderligere specialiserede EX/III-køretøjer til transport af sådanne eksplosivtyper.

I Det Forenede Kongerige transporteres militære eksplosiver for det meste af private transportfirmaer, som ikke kan udnytte, at militære køretøjer er undtaget fra bestemmelserne i direktiv 2008/68/EF. For at komme uden om dette problem har Det Forenede Kongerige altid tilladt transport af op til 5 000 kg af sådanne genstande med EX/II-køretøjer. Den nuværende grænse er ikke altid tilstrækkelig, da en genstand kan indeholde mere end 1 000 kg eksplosivt stof.

Siden 1950 er der kun sket to ulykker (begge i 1950'erne), hvor mere end 5 000 kg eksplosivt stof er eksploderet. De var forårsaget af henholdsvis et brændende dæk og et varmt udstødningssystem, der antændte presenningen. Disse brande kunne være indtruffet med en mindre last. Der var hverken dræbte eller kvæstede.

Erfaringen viser, at korrekt emballerede eksplosive genstande næppe kan gå af ved slagpåvirkning, som f.eks. ved en køretøjskollision. Oplysninger fra militære rapporter og fra data fra forsøg med missilnedslag viser, at der skal en større slagpåvirkning til end den, der sker ved faldprøvens 12 m fald, til at udløse patroner.

Nugældende sikkerhedsstandarder vil ikke blive berørt.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–7

Om: Undtagelse fra opsynskravet for små mængder af visse godstyper i klasse 1 (N12).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 8.4 og 8.5 S1(6).

Indhold i direktivets bilag: Krav om opsyn med køretøjer, hvori der transporteres en vis mængde farligt gods.

Den nationale lovgivnings indhold: Bestemmelser om sikker parkering og opsyn, men ikke krav om, at visse klasse 1-ladninger er under konstant opsyn, hvilket kræves i ADR 8.5 S1(6).

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Bemærkninger: ADR-opsynskravene kan ikke altid opfyldes i national sammenhæng.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–8

Om: Lempelse af begrænsningerne for transport af blandede ladninger af eksplosivstoffer og sammenlæsning af eksplosivstoffer og andet farligt gods i jernbanevogne, køretøjer og containere (N4/5/6).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5.2.1 og 7.5.2.2.

Indhold i direktivets bilag: Begrænsninger for visse former for sammenlæsning.

Den nationale lovgivnings indhold: Den nationale lovgivning er mindre restriktiv, hvad angår sammenlæsning af eksplosivstoffer, forudsat at transport af sådanne ladninger kan ske uden risiko.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Bemærkninger: Det Forenede Kongerige ønsker at tillade visse varianter af reglerne for sammenlæsning af eksplosivstoffer med hinanden og med andet farligt gods. Alle varianter begrænses mængdemæssigt med hensyn til en eller flere af ladningens dele og tillades kun, hvis der er truffet alle med rimelighed gennemførlige forholdsregler mod, at eksplosivstofferne kommer i berøring med andet farligt gods eller på anden måde bringer dette i fare eller bringes i fare af det.

Eksempler på undtagelser, som Det Forenede Kongerige måske ønsker at tillade:

| 1. | Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods, der er klassificeret under UN nr. 1942. Den tilladte mængde UN 1942 begrænses, som om det er et 1.1D-eksplosivstof. |
| --- | --- |

1.

Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods, der er klassificeret under UN nr. 1942. Den tilladte mængde UN 1942 begrænses, som om det er et 1.1D-eksplosivstof.

| 2. | Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods (undtagen brandfarlige gasser, smittefarlige stoffer og giftige stoffer) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3 eller en kombination heraf, forudsat at den samlede mængde farligt gods i transportkategori 2 ikke overstiger 500 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af sådanne eksplosivstoffer ikke overstiger 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods (undtagen brandfarlige gasser, smittefarlige stoffer og giftige stoffer) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3 eller en kombination heraf, forudsat at den samlede mængde farligt gods i transportkategori 2 ikke overstiger 500 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af sådanne eksplosivstoffer ikke overstiger 500 kg.

| 3. | 1.4G-eksplosivstoffer kan transporteres sammen med brandfarlige væsker og brandfarlige gasser i transportkategori 2 eller ikke-brandfarlige, ikke-giftige gasser i transportkategori 3 eller en kombination heraf i samme køretøj, forudsat at den samlede mængde farligt gods ikke overstiger 200 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af eksplosivstoffer ikke overstiger 20 kg. |
| --- | --- |

3.

1.4G-eksplosivstoffer kan transporteres sammen med brandfarlige væsker og brandfarlige gasser i transportkategori 2 eller ikke-brandfarlige, ikke-giftige gasser i transportkategori 3 eller en kombination heraf i samme køretøj, forudsat at den samlede mængde farligt gods ikke overstiger 200 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af eksplosivstoffer ikke overstiger 20 kg.

| 4. | Eksplosive genstande, der er klassificeret under UN nr. 0106, 0107 eller 0257, kan transporteres sammen med sådanne eksplosive genstande i forenelighedsgruppe D, E eller F, som de er komponenter til. Den samlede mængde eksplosivstoffer under UN nr. 0106, 0107 eller 0257 må ikke overstige 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Eksplosive genstande, der er klassificeret under UN nr. 0106, 0107 eller 0257, kan transporteres sammen med sådanne eksplosive genstande i forenelighedsgruppe D, E eller F, som de er komponenter til. Den samlede mængde eksplosivstoffer under UN nr. 0106, 0107 eller 0257 må ikke overstige 20 kg.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–a–UK–9

Om: Alternativ til anbringelse af orange faretavler for små forsendelser af radioaktivt materiale i små køretøjer.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3.2.

Indhold i direktivets bilag: Krav om anbringelse af orange faretavler på små køretøjer, der transporterer radioaktivt materiale.

Den nationale lovgivnings indhold: Den tillader alle undtagelser, der er godkendt ved denne proces. Undtagelsen består i følgende:

Køretøjerne skal:

| a) | enten forsynes med tavler efter de relevante forskrifter i ADR punkt 5.3.2, eller |
| --- | --- |

a)

enten forsynes med tavler efter de relevante forskrifter i ADR punkt 5.3.2, eller

| b) | hvad angår køretøjer, som medfører mindre end ti emballager med ikke-fissilt eller fissilt undtaget radioaktivt materiale, hvor summen af disses transportindekser er højst tre, kan køretøjerne alternativt være forsynet med et skilt, som opfylder kravene i den nationale lovgivning. |
| --- | --- |

b)

hvad angår køretøjer, som medfører mindre end ti emballager med ikke-fissilt eller fissilt undtaget radioaktivt materiale, hvor summen af disses transportindekser er højst tre, kan køretøjerne alternativt være forsynet med et skilt, som opfylder kravene i den nationale lovgivning.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Bemærkninger:

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO-a-UK-10

Om: Transport af affald fra sundhedssektoren, som indebærer smittefare i henhold til UN 3291, med en masse på højst 15 kg.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF:

Den nationale lovgivnings indhold: Undtagelse fra kravene i bilag I, del I.1, for transport af affald fra sundhedssektoren, som indebærer smittefare i henhold til UN 3291, med en masse på højst 15 kg.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Det er hensigten at indrømme undtagelsen i henhold til The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2011.

Udløbsdato: 1. januar 2017.

Baseret på artikel 6, stk. 2, litra b), nr. i), i direktiv 2008/68/EF

BE Belgien

RO–bi–BE–4

Om: Transport af farligt gods i tanke med henblik på bortskaffelse ved forbrænding.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 3.2.

Den nationale lovgivnings indhold: Som undtagelse fra tabellen i 3.2 tillades brug af tankcontainer med tankkode L4BH i stedet for tankkode L4DH på særlige vilkår til transport af væske, der reagerer med vand, giftig gas, III, n.o.s.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Dérogation 01 — 2002.

Bemærkninger: Denne regel finder kun anvendelse på transport af farligt affald over korte afstande.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–BE–5

Om: Transport af affald til affaldsbortskaffelsesanlæg.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.2, 5.4, 6.1 (old regulation: A5, 2X14, 2X12).

Indhold i direktivets bilag: Klassificering, mærkning og krav vedrørende emballering.

Den nationale lovgivnings indhold: I stedet for at klassificere affald efter ADR opdeles affaldet i forskellige grupper (antændelige opløsningsmidler, maling, syrer, batterier osv.) for at undgå farlige reaktioner inden for en gruppe. Konstruktionskravene til emballagerne er lempeligere.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009)

Bemærkninger: Disse regler kan benyttes ved transport af små mængder affald til bortskaffelsesanlæg.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–BE–6

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE–5.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (1-2009).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–BE–7

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE–6.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route (2-2008).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–BE–8

Om: Vedtagelse af RO–bi–UK–2.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–BE–9

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE–3.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchadises dangereuses par route

Udløbsdato: 15. januar 2018.

RO–bi–BE–10

Om: Transport i nærheden af industrianlæg, herunder transport på offentlig vej.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Indhold i direktivets bilag: Bilag A og B.

Den nationale lovgivnings indhold: Undtagelserne vedrører dokumentation og mærkning af kolli og førerens bevis.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route

Bemærkninger: Følgende liste angiver undtagelsesnummeret i den nationale lovgivning, den tilladte strækning og typen af farligt gods.

| | undtagelse 2-89: tværs over en offentlig vej (kemikalier i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 2-89: tværs over en offentlig vej (kemikalier i kolli)

| | undtagelse 4-97: 2 km (blokke af råjern med høj temperatur) |
| --- | --- |

undtagelse 4-97: 2 km (blokke af råjern med høj temperatur)

| | undtagelse 2-2001: 300 m (klasse 3, 6.1 og 8) |
| --- | --- |

undtagelse 2-2001: 300 m (klasse 3, 6.1 og 8)

| | undtagelse 6-2004: højst 5 km (kemikalier i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 6-2004: højst 5 km (kemikalier i kolli)

| | undtagelse 12-2004: 800 m (UN 3082) |
| --- | --- |

undtagelse 12-2004: 800 m (UN 3082)

| | undtagelse 16-2004: højst 55 km (begrænsede mængder) |
| --- | --- |

undtagelse 16-2004: højst 55 km (begrænsede mængder)

| | undtagelse 7-2005: tværs over en offentlig vej (UN1202) |
| --- | --- |

undtagelse 7-2005: tværs over en offentlig vej (UN1202)

| | undtagelse 9-2005: 1 200 m (UN 3077) |
| --- | --- |

undtagelse 9-2005: 1 200 m (UN 3077)

| | undtagelse 1-2006: 600 m (kemikalier i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 1-2006: 600 m (kemikalier i kolli)

| | undtagelse 13-2007: 8 km (kemikalier i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 13-2007: 8 km (kemikalier i kolli)

| | undtagelse 7-2008: højst 1,5 km (tomme, urensede tanke og tanke til klasse 9) |
| --- | --- |

undtagelse 7-2008: højst 1,5 km (tomme, urensede tanke og tanke til klasse 9)

| | undtagelse 8-2008: 800 m (UN 2735 og UN 3082) |
| --- | --- |

undtagelse 8-2008: 800 m (UN 2735 og UN 3082)

| | undtagelse 2-2009: 350 m (kemikalier i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 2-2009: 350 m (kemikalier i kolli)

| | undtagelse 3-2009: højst 4,5 km (kemikalier i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 3-2009: højst 4,5 km (kemikalier i kolli)

| | undtagelse 5-2009: højst 4,5 km (kemikalier i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 5-2009: højst 4,5 km (kemikalier i kolli)

| | undtagelse 9-2009: højst 20 km (klasse 2 i kolli) |
| --- | --- |

undtagelse 9-2009: højst 20 km (klasse 2 i kolli)

| | undtagelse 16-2009: 200 m (IBC) |
| --- | --- |

undtagelse 16-2009: 200 m (IBC)

Udløbsdato: 15. januar 2018.

DE Tyskland

RO–bi–DE–1

Om: Udeladelse af visse angivelser i transportdokumentet (n2).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.1.

Indhold i direktivets bilag: Transportdokumentets indhold.

Den nationale lovgivnings indhold: For alle klasser undtagen klasse 1 (bortset fra 1.4S), 5.2 og 7

kræves i transportdokumentet ikke anført oplysninger om:

| a) | modtageren, hvis der er tale om lokal distribution (undtagen ved hele vognladninger og transport ad bestemte ruter) |
| --- | --- |

a)

modtageren, hvis der er tale om lokal distribution (undtagen ved hele vognladninger og transport ad bestemte ruter)

| b) | antal og type emballager, hvis punkt 1.1.3.6 ikke finder anvendelse, og hvis køretøjet opfylder alle krav i bilag A og B |
| --- | --- |

b)

antal og type emballager, hvis punkt 1.1.3.6 ikke finder anvendelse, og hvis køretøjet opfylder alle krav i bilag A og B

| c) | andet end transportdokument for seneste last, hvis der er tale om tomme urensede tanke. |
| --- | --- |

c)

andet end transportdokument for seneste last, hvis der er tale om tomme urensede tanke.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Bemærkninger: Anvendelse af alle bestemmelserne er ikke praktisk mulig ved den pågældende transportform.

Undtagelsen blev registreret hos Kommissionen under nr. 22 (i medfør af artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–DE–2

Om: Bulktransport af PCB-kontamineret materiale i klasse 9.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.3.1.

Indhold i direktivets bilag: Bulktransport.

Den nationale lovgivnings indhold: Tilladelse til bulktransport i veksellad eller containere, der er forseglet, så de er uigennemtrængelige for væsker og støv.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Bemærkninger: Undtagelse 11 tidsbegrænset: udløber 31. december 2004. Fra 2005 gælder samme bestemmelser i ADR og RID.

Se også den multilaterale aftale M137.

Liste nr. 4*.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–DE–3

Om: Transport af emballeret farligt affald.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1-5.

Indhold i direktivets bilag: Klassificering, emballering og mærkning.

Den nationale lovgivnings indhold: Klasse 2 til 6.1, 8 og 9: Sammenpakning og transport af farligt affald i emballager eller IBC'er; affaldet skal være emballeret i indvendige emballager (som indsamlet) og kategoriseret i specifikke affaldsgrupper (forebyggelse af farlige reaktioner i en affaldsgruppe); der skal anvendes særlige skriftlige instrukser vedrørende affaldsgrupper og som fragtbrev; indsamling af husholdnings- og laboratorieaffald m.v.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Bemærkninger: Liste nr. 6*.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–DE–4

Om: Vedtagelse af RO–bi–BE-1.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning:

Udløbsdato: 1. januar 2017.

RO-bi-DE-5

Om: Lokal transport af UN 3343 (nitroglycerin, blanding, desensibiliseret, flydende, brandfarlig, n.o.s., med højst 30 vægt- % nitroglycerin) i tankcontainere som undtagelse fra bilag I, del I.1, punkt 4.3.2.1.1, i direktiv 2008/68/EF.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 3.2, 4.3.2.1.1.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser om anvendelse af tankcontainere.

Lokal transport af nitroglycerin (UN 3343) i tankcontainere over korte afstande, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

1.   Krav til tankcontainere

| 1.1. | Der må kun anvendes tankcontainere, der specifikt er godkendt til dette formål, og som i andre henseender opfylder bestemmelserne om konstruktion, typegodkendelse, prøvning, mærkning og betjening samt udstyr i bilag I, del I.1, kapitel 6.8, i direktiv 2008/68/EF. |
| --- | --- |

1.1.

Der må kun anvendes tankcontainere, der specifikt er godkendt til dette formål, og som i andre henseender opfylder bestemmelserne om konstruktion, typegodkendelse, prøvning, mærkning og betjening samt udstyr i bilag I, del I.1, kapitel 6.8, i direktiv 2008/68/EF.

| 1.2. | Tankcontainerens lukkemekanisme skal have et trykaflastningssystem, der ved et indvendigt overtryk på 300 kPa (3 bar) frigør en opadvendende åbning med en lysning på mindst 135 cm2 (diameter 132 mm). Åbningen må ikke selv lukke igen efter at være blevet aktiveret. Sikkerhedsanlægget kan bestå af et eller flere sikkerhedselementer med samme aktiveringsmåde og et tilsvarende lysningsareal. Sikkerhedsanlæggets konstruktionstype skal være typeafprøvet og typegodkendt af den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

1.2.

Tankcontainerens lukkemekanisme skal have et trykaflastningssystem, der ved et indvendigt overtryk på 300 kPa (3 bar) frigør en opadvendende åbning med en lysning på mindst 135 cm2 (diameter 132 mm). Åbningen må ikke selv lukke igen efter at være blevet aktiveret. Sikkerhedsanlægget kan bestå af et eller flere sikkerhedselementer med samme aktiveringsmåde og et tilsvarende lysningsareal. Sikkerhedsanlæggets konstruktionstype skal være typeafprøvet og typegodkendt af den kompetente myndighed.

2.   Mærkning

Hver tankcontainer skal være mærket på begge sider med fareseddel nr. 3, jf. bilag I, del I.1, punkt 5.2.2.2.2, i direktiv 2008/68/EF.

3.   Betjeningsforskrifter

| 3.1. | Det skal sikres, at nitroglycerinen under transporten er jævnt fordelt i flegmatiseringsmidlet, og at udskilning ikke kan finde sted. |
| --- | --- |

3.1.

Det skal sikres, at nitroglycerinen under transporten er jævnt fordelt i flegmatiseringsmidlet, og at udskilning ikke kan finde sted.

| 3.2. | Under af- og pålæsning er ophold i og på køretøjet kun tilladt for dem, der betjener af- og pålæsningsudstyret. |
| --- | --- |

3.2.

Under af- og pålæsning er ophold i og på køretøjet kun tilladt for dem, der betjener af- og pålæsningsudstyret.

| 3.3. | På aflæsningsstedet skal tankcontainerne tømmes fuldstændigt. Er det ikke muligt at tømme dem helt, skal de efter aflæsning holdes tæt tillukket, indtil de atter skal fyldes. |
| --- | --- |

3.3.

På aflæsningsstedet skal tankcontainerne tømmes fuldstændigt. Er det ikke muligt at tømme dem helt, skal de efter aflæsning holdes tæt tillukket, indtil de atter skal fyldes.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: undtagelse for Nordrhein-Westfalen.

Bemærkninger: Der er tale om lokal transport ad vej i tankcontainere over korte afstande mellem to faste produktionssteder som led i en industriel proces. For at fremstille et lægemiddel leverer produktionssted A ved en transport, der er i overensstemmelse med reglerne, en harpiksopløsning, brandfarlig (UN 1866), emballagegruppe II, til produktionssted B i 600 l tankcontainere. Dér tilsættes der en nitroglycerinopløsning og blandes, hvorved der dannes en limblanding indeholdende nitroglycerin, desensibiliseret, flydende, brandfarlig, n.o.s., med højst 30 vægt- % nitroglycerin (UN 3343) til videre anvendelse. Dette stof transporteres tilbage til produktionssted A ligeledes i de nævnte tankcontainere, der er særligt kontrolleret og godkendt af den relevante myndighed til disse specifikke transporter og mærket med tankkode L10DN.

Gyldighedsperiodens udløb: 1. januar 2017.

RO-bi-DE-6

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE–6.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: § 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB)

Udløbsdato: 30. juni 2015.

DK Danmark

RO–bi–DK–1

Om: UN 1202, 1203, 1223 og klasse 2 — intet transportdokument.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.

Indhold i direktivets bilag: Transportdokument kræves.

Den nationale lovgivnings indhold: Ved transport af mineralolieprodukter hørende til klasse 3, UN 1202, 1203 og 1223 og gasser hørende til klasse 2 i forbindelse med levering til to eller flere modtagere og indsamling af tilsvarende returgods fra to eller flere af disse, kan transportdokumentet udelades, såfremt de skriftlige anvisninger foruden de i øvrigt i ADR krævede oplysninger indeholder oplysninger om UN-nr., stofnavn og klasse.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bekendtgørelse nr. 729 af 15/08/2001 om vejtransport af farligt gods.

Bemærkninger: Begrundelsen for denne nationale undtagelse er, at der er udviklet elektronisk udstyr, således at f.eks. olieselskaber løbende kan sende oplysninger om kunderne til køretøjerne. ––Eftersom disse oplysninger ikke foreligger, når transporten påbegyndes, men sendes til køretøjet under transporten, kan transportdokumenterne ikke udfærdiges, inden transporten påbegyndes. Denne form for transport finder kun sted inden for begrænsede områder.

Danmark har p.t. en lignende undtagelse i medfør af artikel 6, stk. 10, i direktiv 94/55/EF.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–DK–2

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE–6.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, som ændret.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–DK–3

Om: Vedtagelse af RO–bi–UK–1.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, som ændret.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–DK–4

Om: Vejtransport af farligt gods i bestemte klasser fra private husholdninger og virksomheder til indsamlingssteder for affald eller til midlertidige behandlingsanlæg i nærheden med henblik på bortskaffelse.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Del 1 til 9.

Indhold i direktivets bilag: Generelle bestemmelser, klassificeringsbestemmelser, særlige bestemmelser, emballeringsbestemmelser, forsendelsesprocedurer, krav til konstruktion og prøvning af emballager, bestemmelser om transport, af- og pålæsning og håndtering, krav vedrørende køretøjets mandskab, udstyr, drift og dokumentation og krav vedrørende konstruktion og godkendelse af køretøjer.

Den nationale lovgivnings indhold: Farligt gods fra private husholdninger og virksomheder må på bestemte betingelser transporteres til indsamlingssteder for affald eller til midlertidige behandlingsanlæg i nærheden med henblik på bortskaffelse. Forskellige bestemmelser skal opfyldes afhængigt af transportens karakter og de risici, der er forbundet med den; det gælder f.eks. mængden af farligt gods pr. stk. indvendig emballage, ydre emballage og/eller pr. transporterende enhed, og hvorvidt transporten af farligt gods er en underordnet aktivitet til virksomhedernes hovedaktivitet.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods, § 4 stk. 3.

Bemærkninger: Det er ikke muligt for de ansvarlige for håndteringen af affald og virksomhederne at overholde alle bestemmelserne i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF, når affald, som muligvis indeholder rester af farligt gods, transporteres fra private husholdninger og/eller virksomheder til indsamlingssteder for affald med henblik på bortskaffelse. Affaldet er typisk emballage, der oprindeligt er blevet transporteret i overensstemmelse med undtagelsen i underafsnittet 1.1.3.1, litra c), i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF, og/eller som sælges i detailhandlen. Undtagelse 1.1.3.1, litra c), gælder imidlertid ikke for indsamlingssteder for affald, og bestemmelserne i kapitel 3.4 i bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF er ikke hensigtsmæssige i forbindelse med transport af affald af indvendig emballage.

Udløbsdato: 1. januar 2019.

EL Grækenland

RO–bi–EL–1

Om: Undtagelse fra sikkerhedskravene for faste tanke (tankvogne), der er registreret inden den 31. december 2001, ved lokal transport eller transport af små mængder af visse kategorier af farligt gods.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17-6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Indhold i direktivets bilag: Krav til konstruktion, udstyr, typegodkendelse, eftersyn, prøvning og mærkning af faste tanke (tankvogne), flytbare tanke, tankcontainere og tankveksellad med råtanke af metal samt batterikøretøjer og MEGC'er.

Den nationale lovgivnings indhold: Overgangsbestemmelse: Faste tanke (tankvogne), flytbare tanke og tankcontainere, der er registreret første gang i Grækenland mellem den 1. januar 1985 og den 31. december 2001, kan bruges indtil den 31. december 2010. Disse overgangsbestemmelser gælder for vogne til transport af følgende farlige stoffer: (UN 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257). Transporten forudsættes at vedrøre små mængder eller finde sted som lokal transport med vogne, der er registreret i denne periode. Overgangsbestemmelsen gælder for tankvogne, der er tilpasset til følgende:

| 1. | Overgangsperioden gælder for tankvogne, der er tilpasset til følgende: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154). |
| --- | --- |

1.

Overgangsperioden gælder for tankvogne, der er tilpasset til følgende: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154).

| 2. | Mindste vægtykkelse 3 mm for tanke med inddelinger med rumindhold på op til 3 500 l og mindst 4 mm konstruktionsstål for tanke med inddelinger med rumindhold på op til 6 000 l, uanset skillevæggenes type og tykkelse. |
| --- | --- |

2.

Mindste vægtykkelse 3 mm for tanke med inddelinger med rumindhold på op til 3 500 l og mindst 4 mm konstruktionsstål for tanke med inddelinger med rumindhold på op til 6 000 l, uanset skillevæggenes type og tykkelse.

| 3. | Hvis det anvendte materiale er aluminium eller et andet metal, skal tankene opfylde tykkelseskravene og øvrige tekniske specifikationer, der fremgår af de tekniske tegninger, der er godkendt af de lokale myndigheder i det land, hvor vognen tidligere har været registreret. Foreligger der ingen tekniske tegninger, skal tankene opfylde kravene i punkt 6.8.2.1.17 (211.127). |
| --- | --- |

3.

Hvis det anvendte materiale er aluminium eller et andet metal, skal tankene opfylde tykkelseskravene og øvrige tekniske specifikationer, der fremgår af de tekniske tegninger, der er godkendt af de lokale myndigheder i det land, hvor vognen tidligere har været registreret. Foreligger der ingen tekniske tegninger, skal tankene opfylde kravene i punkt 6.8.2.1.17 (211.127).

| 4. | Tankene skal opfylde forskrifterne i randnr./punkt 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129) og punkt 6.8.2.2 sammen med punkt 6.8.2.2.1 og 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131). |
| --- | --- |

4.

Tankene skal opfylde forskrifterne i randnr./punkt 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129) og punkt 6.8.2.2 sammen med punkt 6.8.2.2.1 og 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131).

Nærmere betegnet kan tankvogne med en totalvægt på under 4 t, som er registreret første gang inden den 31. december 2002, og hvis vægtykkelse er mindre end 3 mm, kun bruges til lokal transport af gasolie (UN 1202), hvis de ombygges i overensstemmelse med randnr. 211.127 (5)b4 (6.8.2.1.20).

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: -Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία (Krav til konstruktion, udstyr, eftersyn og prøvning af faste tanke (tankvogne) og flytbare tanke, der er i brug, for visse kategorier af farligt gods.)

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO-bi–EL–2

Om: Undtagelse fra bestemmelserne om konstruktion af basiskøretøjet, for så vidt angår køretøjer til lokal transport af farligt gods, som er registreret første gang inden den 31. december 2001.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: ADR 2001: 9.2, 9.2.3.2, 9.2.3.3.

Indhold i direktivets bilag: Krav til konstruktion af basiskøretøjer.

Den nationale lovgivnings indhold: Undtagelsen gælder for køretøjer, der er bestemt til lokal transport af farligt gods (UN-nr. 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 og 3257), og som er registreret første gang inden den 31. december 2001.

Ovennævnte køretøjer skal opfylde kravene i 9 (9.2.1-9.2.6) i bilag B til direktiv 94/55/EF, dog gælder følgende undtagelser.

Opfyldelse af bestemmelserne i punkt 9.2.3.2 er kun nødvendig, hvis køretøjet af producenten er udstyret med blokeringsfrie bremser; det skal være udstyret med et retardersystem som defineret i 9.2.3.3.1, som dog ikke nødvendigvis opfylder bestemmelserne i 9.2.3.3.2 og 9.2.3.3.3.

Elforsyningen til fartskriveren skal finde sted via en sikkerhedsbarriere, der er forbundet direkte til akkumulatoren (randnr. 220 514), og den elektriske løftemekanisme for truckakslen skal befinde sig, hvor den oprindelig var monteret af producenten af køretøjet, og være beskyttet i et passende forseglet hus (randnr. 220 517).

Tankvogne med en maksimal masse på mindre end 4 t til lokal transport af diesel/gasolie (UN: 1202) skal opfylde bestemmelserne i 9.2.2.3, 9.2.2.6, 9.2.4.3 og 9.2.4.5, men ikke nødvendigvis de øvrige.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων. (Tekniske krav til køretøjer, der allerede er i brug, og som er beregnet til lokal transport af visse kategorier af farligt gods.)

Bemærkninger: Der er kun få af de pågældende køretøjer sammenlignet med det samlede antal allerede registrerede køretøjer, og de er tilmed kun beregnet til lokal transport. Den ønskede undtagelses form, størrelsen af den berørte køretøjsflåde og typen af det gods, der transporteres, udgør ikke et trafiksikkerhedsproblem.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

ES Spanien

RO–bi–ES–2

Om: Særligt udstyr til distribution af vandfri ammoniak.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 6.8.2.2.2.

Indhold i direktivets bilag: For at hindre, at indholdet slipper ud i tilfælde af beskadigelse af de udvendige anordninger (rørledninger, lukkeanordninger på siden), må den indvendige stopventil og dens sæde ikke kunne rives løs i tilfælde af ydre belastninger, og de skal være konstrueret på en sådan måde, at de kan modstå sådanne belastninger. Fyldnings- og tømningsanordninger (inklusive dæksler eller skruepropper) og eventuelle beskyttelseshætter skal kunne sikres mod utilsigtet åbning.

Den nationale lovgivnings indhold: Tanke, der anvendes til landbrugsformål til distribution og anvendelse af vandfri ammoniak, og som blev taget i brug før den 1. januar 1997, kan udstyres med udvendige i stedet for indvendige sikkerhedsanordninger, forudsat at de yder mindst den samme beskyttelse som tankens vægge.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Real Decreto 551/2006. Anejo 1. Apartado 3.

Bemærkninger: Inden den 1. januar 1997 blev en tanktype udstyret med udvendige sikkerhedsanordninger udelukkende brugt inden for landbruget til at sprede vandfri ammoniak direkte på jorden. Forskellige tanke af denne art er stadig i brug i dag. De kører sjældent med last på vejen, men anvendes udelukkende til gødning på store landbrug.

Udløbsdato: 29. februar 2016.

FI Finland

RO–bi–FI–1

Om: Ændring af informationen i transportdokumentet for eksplosive stoffer.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.2.1(a).

Indhold i direktivets bilag: Særlige bestemmelser for klasse 1.

Den nationale lovgivnings indhold: I transportdokumentet er det tilladt at anvende antallet af detonatorer (1 000 detonatorer svarer til 1 kg sprængstof) i stedet for den faktiske nettomasse af eksplosive stoffer.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Bemærkninger: Informationen anses for at være tilstrækkelig til indenlandsk transport. Denne undtagelse anvendes hovedsageligt inden for sprængningsindustrien i forbindelse med små mængder, der transporteres lokalt.

Undtagelsen er registreret hos Europa-Kommissionen under nr. 31.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–FI–2

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE–10.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning:

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–FI–3

Om: Vedtagelse af RO–bi–DE–1.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning:

Udløbsdato: 29. februar 2016.

FR Frankrig

RO–bi–FR–1

Om: Brug af søtransportdokument som transportdokument ved korte ture efter losning af skib.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1

Indhold i direktivets bilag: Oplysninger, som skal være indeholdt i det dokument, der benyttes som transportdokument for farligt gods.

Den nationale lovgivnings indhold: Søtransportdokumentet benyttes som transportdokument inden for en radius på 15 km.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 23-4.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–FR–3

Om: Transport af stationære LPG-lagertanke (18).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Den nationale lovgivnings indhold: Der gælder særlige regler for transport af stationære LPG-lagertanke. Finder kun anvendelse på korte afstande.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 30.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–FR–4

Om: Særregler for uddannelse af førere og godkendelse af køretøjer til transport i forbindelse med landbrug (korte afstande).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 6.8.3.2; 8.2.1 og 8.2.2.

Indhold i direktivets bilag: Tankes udstyr og uddannelse af førere.

Den nationale lovgivnings indhold:

Særregler for godkendelse af køretøjer.

Særlig uddannelse af førere.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route — Article 29-2 — Annex D4.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

HU Ungarn

RO–bi-HU-1

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE-3.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Udløbsdato: 30. januar 2020.

IE Irland

RO–bi–IE–3

Om: Undtagelse, der giver mulighed for at losse og laste farligt gods på offentlige steder uden særlig tilladelse fra de kompetente myndigheder, selv om den særlige bestemmelse CV1 under 7.5.11 eller S1 under 8.5 gælder for dette gods.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5 og 8.5.

Indhold i direktivets bilag: Supplerende bestemmelser om af- og pålæsning og håndtering.

Den nationale lovgivnings indhold: Af- og pålæsning af farligt gods på offentlige steder er som afvigelse fra kravene i 7.5.11 og 8.5 tilladt uden særlig tilladelse fra den kompetente myndighed.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Regulation 82(5) of the »Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004«.

Bemærkninger: For indenlandsk transport inden for staten udgør denne bestemmelse en meget stor byrde for de kompetente myndigheder.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–IE–6

Om: Undtagelse fra kravet i punkt 4.3.4.2.2, hvorefter bøjelige fyldnings- og tømningsrør, som ikke er permanent fastgjort til tanken på en tankvogn, skal være tomme under transport.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.3

Indhold i direktivets bilag: Anvendelse af tankvogne.

Den nationale lovgivnings indhold: Oprullede slanger (herunder de tilhørende faste rør), der er monteret på tankvogne, som benyttes til detaildistribution af olieprodukter med stofidentifikationsnumrene UN 1011, UN 1202, UN 1223, UN 1863 og UN 1978, skal ikke være tomme under vejtransport, hvis der træffes de fornødne forholdsregler for at forebygge tab af indholdet.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Regulation 82(8) of the »Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004«.

Bemærkninger: Bøjelige slanger monteret på tankvogne, som leverer til boliger, skal være permanent fyldte, også under transport. Udpumpningssystemet betegnes »wet-line« og kræver, at tankvognens måler og slange er fyldt, hvad der skal sikre, at kunden får den korrekte mængde af varen.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–IE–7

Om: Undtagelse fra visse krav i 5.4.0, 5.4.1.1.1 og 7.5.11 i ADR om bulktransport af ammoniumnitratbaseret gødning, UN 2067, fra havne til modtagere.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.0, 5.4.1.1.1 og 7.5.11.

Indhold i direktivets bilag: Kravet om et særskilt transportdokument for hver tur med oplysning om den korrekte samlede mængde af den aktuelle last; kravet om at køretøjet skal rengøres før og efter turen.

Den nationale lovgivnings indhold: Forslag om en undtagelse, der skal gøre det muligt at modificere ADR-kravene til transportdokumenter og rensning af køretøj. Formålet er at tage hensyn til de praktiske forhold ved bulktransport fra havn til modtager.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Proposed amendment to »Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004«.

Bemærkninger: ADR-reglerne omfatter: a) krav om et særskilt transportdokument med oplysning om den samlede masse for den aktuelle transport af farligt gods og b) den særlige bestemmelse CV24 om rengøring for hvert eneste læs, der transporteres mellem havnen og modtageren under losningen af et bulkskib. Da der er tale om lokal transport i forbindelse med losning af et skib, hvor flere læs af samme stof transporteres mellem skib og modtager (inden for samme dag eller på hinanden følgende dage), må et enkelt transportdokument med tilnærmelsesvis angivelse af den samlede masse af hvert læs være nok, og det skulle ikke være nødvendigt at kræve den særlige bestemmelse CV24 anvendt.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO-bi-IE-8

Om: Transport af farligt gods mellem et privat område og et andet køretøj i umiddelbar nærhed af området, eller mellem to dele af et privat område, som befinder sig i umiddelbar nærhed af hinanden, men som befinder sig på hver side af en offentlig vej.

Henvisning til direktivets bilag: Bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transport af farligt gods ad vej.

Den nationale lovgivnings indhold: Forskrifterne tages ikke i anvendelse, når et køretøj anvendes til at overføre farligt gods

| a) | mellem et privat område og et andet køretøj i umiddelbar nærhed af dette område, eller |
| --- | --- |

a)

mellem et privat område og et andet køretøj i umiddelbar nærhed af dette område, eller

| b) | mellem to private områder, som befinder sig i umiddelbar nærhed af hinanden, men som gennemskæres af en offentlig vej, |
| --- | --- |

b)

mellem to private områder, som befinder sig i umiddelbar nærhed af hinanden, men som gennemskæres af en offentlig vej,

forudsat at transporten udføres ad den mest direkte rute.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Bemærkninger: Forskellige situationer kan opstå, hvor gods overføres mellem to dele af private områder eller mellem et privat område og et tilknyttet køretøj, som befinder sig på hver side af en offentlig vej. Ved denne form for transport er der ikke tale om transport af farligt gods i udtrykkets sædvanlige forstand, og derfor er det ikke nødvendigt at anvende forskrifterne for transport af farligt gods. Se også RO-bi-SE-3 og RO-bi-UK-1.

Udløbsdato: 30. januar 2020.

LT Litauen

RO–bi–LT–1

Om: Vedtagelse af RO–bi–EL–1.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 »Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje« (Regeringens beslutning nr. 337 om vejtransport af farligt gods i Republikken Litauen, vedtaget den 23. marts 2000).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–LT–2

Om: Vedtagelse af RO–bi–EL–2.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 »Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje« (Regeringens beslutning nr. 337 om vejtransport af farligt gods i Republikken Litauen, vedtaget den 23. marts 2000).

Udløbsdato: 30. juni 2015.

NL Nederlandene

RO–bi–NL–13

Om: Ordning for transport af farligt affald fra husstande 2004.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.1.3.6, 3.3, 4.1.4, 4.1.6, 4.1.8, 4.1.10, 5.1.2, 5.4.0, 5.4.1, 5.4.3, 6.1, 7.5.4, 7.5.7, 7.5.9, 8 og 9.

Indhold i direktivets bilag: Undtagelser vedrørende mængden, særlige bestemmelser, brug af emballage, brug af ydre emballage, dokumentation, konstruktion og prøvning af emballager, af- og pålæsning og håndtering, bemanding, udstyr, drift, køretøjer og dokumentation konstruktion og godkendelse af køretøjer.

Den nationale lovgivnings indhold: 17 substansbestemmelser i relation til transporten af farligt affald fra husstande, som indsamles i små mængder. I lyset af de små mængder, som indsamles i de enkelte tilfælde, og de forskellige stoffers forskellige art er det ikke muligt at gennemføre transporten i fuld overensstemmelse med ADR-bestemmelserne. I overensstemmelse hermed fastsættes en forenklet variant, som afviger fra en række ADR-bestemmelser, i medfør af den ovennævnte ordning.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Ordning for transport af farligt affald fra husstande 2004.

Bemærkninger: Ordningen blev oprettet for at lade enkeltpersoner aflevere små mængder kemisk affald på ét sted. De pågældende stoffer består derfor af rester som f.eks. malingaffald. Faren reduceres mest muligt ved valg af transportmiddel, bl.a. brug af særlige transporterende enheder og opsætning af rygeforbudsskilte og et gult blink, så de er synlige for publikum. I forbindelse med transporten er det afgørende, at der er garanti for sikkerheden. Det kan eksempelvis opnås ved at transportere stofferne i forseglede beholdere for således at undgå spild eller risikoen for, at giftige dampe udledes fra eller akkumuleres i køretøjet. I køretøjet er der indbygget enheder, som egner sig til at oplagre forskellige affaldskategorier og yde beskyttelse ved stuvning og utilsigtede forskydninger samt uforvarende åbning. Samtidig skal transportoperatøren have bevis for faglig uddannelse, uanset at der kun er tale om små mængder affald, fordi der kan være tale om mange forskellige typer af stoffer. Grundet privatpersoners manglende viden om farerne ved sådanne stoffer bør der stilles skriftlige anvisninger til rådighed, jf. bilaget til ordningen.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

PT Portugal

RO–bi–PT–1

Om: Transportdokumentation for UN 1965.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transportdokument.

Den nationale lovgivnings indhold: Den korrekte forsendelsesbetegnelse, der skal anføres i transportdokumentet ifølge bestemmelserne i punkt 5.4.1 i RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada) for kommerciel butan- og propangas, der er omfattet af samlebetegnelsen »UN 1965 carbonhydridgasblanding, fordråbet, n.o.s.« og transporteres i flasker, kan erstattes af et andet handelsnavn som følger:

»UN 1965 butan« for blanding A, A01, A02 og A0, jf. punkt 2.2.2.3 i RPE, ved transport i flasker

»UN 1965 propan« for blanding C, jf. punkt 2.2.2.3 i RPE, ved transport i flasker.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Despacho DGTT 7560/2004, 16. april 2004, under artikel 5, nr. 1, i Decreto-Lei No 267-A/2003 af 27. oktober.

Bemærkninger: Det erkendes, at det har stor betydning, at det gøres lettere for virksomhederne at udfylde transportdokumenterne for farligt gods, forudsat at sikkerheden ikke derved forringes.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–PT–2

Om: Transportdokument for tomme urensede tanke og containere.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transportdokument.

Den nationale lovgivnings indhold: Ved returtransport af tomme tanke og containere, der har indeholdt farligt gods, kan det transportdokument, der er omhandlet i punkt 5.4.1 i RPE, erstattes af det transportdokument, der er udstedt for den nærmest foregående transport, hvorved godset er leveret.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Despacho DGTT 15162/2004, 28. juli 2004, under artikel 5, nr. 1, i Decreto-Lei No 267-A/2003 af 27. oktober.

Bemærkninger: Kravet om, at der ved transport af tomme tanke og containere, der har indeholdt farligt gods, skal foreligge et transportdokument i overensstemmelse med RPE, medfører i visse tilfælde praktiske vanskeligheder, som kan reduceres til et minimum, uden at sikkerheden forringes.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

SE Sverige

RO–bi–SE–1

Om: Transport af farligt affald til bortskaffelsesanlæg for farligt affald.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 2, 5.2 og 6.1.

Indhold i direktivets bilag: Klassificering og mærkning samt krav til konstruktion og prøvning af emballager.

Den nationale lovgivnings indhold: Lovgivningen består af enklere klassificeringskriterier, mindre strenge krav til konstruktion og prøvning af emballager og ændrede mærkningskrav.

Farligt affald inddeles i forskellige affaldsgrupper i stedet for at klassificeres ifølge ADR. Hver affaldsgruppe omfatter stoffer, som i overensstemmelse med ADR kan sammenpakkes.

Hver emballage kræves mærket med den pågældende affaldsgruppe i stedet for UN-nummeret.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: Reglerne gælder kun for transport af farligt affald fra offentlige genbrugspladser til bortskaffelsesanlæg for farligt affald.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–2

Om: Navn og adresse på afsender i transportdokumentet.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.

Indhold i direktivets bilag: Krav om generelle oplysninger i transportdokumentet.

Den nationale lovgivnings indhold: I den nationale lovgivning kræves afsenderens navn og adresse ikke, hvis tom, urenset emballage returneres som led i et distributionssystem.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: Tomme urensede returemballager vil i de fleste tilfælde stadig indeholde en lille mængde farligt gods.

Undtagelsen finder især anvendelse på virksomheder, der returnerer tomme urensede gasbeholdere, når de får leveret fyldte beholdere.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–3

Om: Transport af farligt gods i nærheden af industrianlæg, herunder transport ad offentlig vej mellem anlæggenes forskellige dele.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transport af farligt gods på offentlig vej.

Den nationale lovgivnings indhold: Transport i nærheden af industrianlæg, herunder transport ad offentlig vej mellem anlæggenes forskellige dele. Undtagelserne omhandler mærkning af emballager, transportdokumenter, førernes beviser og godkendelsesattest ifølge 9.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: Det forekommer ikke sjældent, at farligt gods overføres mellem private områder, der ligger på hver sin side af en offentlig vej. Sådan transport er ikke transport af farligt gods ad privat vej og bør derfor omfattes af de relevante krav. Sammenhold ligeledes med artikel 6, stk. 14, i direktiv 96/49/EF.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–4

Om: Transport af farligt gods, der er beslaglagt af myndighederne.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transport af farligt gods ad vej.

Den nationale lovgivnings indhold: Reglerne kan fraviges, hvis det sker med begrundelse i beskyttelse af arbejdstagerne, risiko ved omladning, fremlæggelse af bevismateriale mv.

Reglerne kan kun fraviges, hvis sikkerhedsniveauet er tilfredsstillende ved normale transportforhold.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: Undtagelserne gælder kun for myndigheder, der har beslaglagt farligt gods.

Undtagelsen agtes kun anvendt på lokal transport af f.eks. gods, der er taget i forvaring af politiet, herunder eksplosivstoffer eller tyvekoster. Problemet med denne type gods er, at man aldrig kan være sikker på klassificeringen. Dertil kommer, at godset ofte hverken er emballeret eller mærket i overensstemmelse med ADR. Politiet foretager flere hundrede sådanne transporter hvert år. Indsmuglet spiritus må transporteres fra det sted, hvor det er beslaglagt, til et depot for bevismateriale og derfra til et destruktionsanlæg; de to sidstnævnte kan ligge ret langt fra hinanden. Undtagelserne indebærer, at a) hver emballage ikke behøver at være mærket, og at b) det ikke er nødvendigt at anvende godkendte emballager. Alle paller, der indeholder sådanne emballager, skal dog være korrekt mærket. Alle andre krav skal være opfyldt. Der foregår ca. 20 sådanne transporter om året.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–5

Om: Transport af farligt gods i og omkring havne.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2

Indhold i direktivets bilag: Dokumenter, der skal følge med den transporterende enhed; alle transporterende enheder med farligt gods skal have det specificerede udstyr; godkendelse af køretøjer.

Den nationale lovgivnings indhold:

Dokumenter (undtagen førerens bevis) behøver ikke at følge med den transporterende enhed.

En transporterende enhed behøver ikke at have det i punkt 8.1.5 specificerede udstyr.

Der kræves ikke godkendelsesattest for trækkende køretøjer.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: Jf. direktiv 96/49/EF, artikel 6, stk. 14.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–6

Om: ADR-uddannelsesbevis for inspektører.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 8.2.1.

Indhold i direktivets bilag: Førere af køretøjer skal gennemføre uddannelseskurser.

Den nationale lovgivnings indhold: Inspektører, der foretager den årlige tekniske inspektion af køretøjet, behøver hverken at gennemføre de uddannelseskurser, der er nævnt i 8.2, eller at være i besiddelse af ADR-uddannelsesbevis.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: I nogle tilfælde kan køretøjer, der undersøges ved den tekniske inspektion, være lastet med farligt gods, f.eks. urensede tomme tanke.

Kravene i 1.3 og 8.2.3 finder stadig anvendelse.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–7

Om: Lokal distribution af UN 1202, 1203 og 1223 i tankvogne.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Indhold i direktivets bilag: For tomme urensede tanke og tankcontainere skal beskrivelsen følge punkt 5.4.1.1.6. Hvis der er flere modtagere, kan deres navn og adresse anføres i andre dokumenter.

Den nationale lovgivnings indhold: For tomme urensede tanke og tankcontainere er beskrivelsen i medfør af 5.4.1.1.6 i transportdokumentet ikke påkrævet, hvis der i lasteplanen er anført et 0 ud for mængden af stoffet. Modtagernes navn og adresse kræves ikke i noget dokument i køretøjet.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–9

Om: Lokal transport i forbindelse med landbrug og byggearbejder.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4, 6.8 og 9.1.2.

Indhold i direktivets bilag: Transportdokument; konstruktion af tanke; godkendelsesattest.

Den nationale lovgivnings indhold: Lokal transport i forbindelse med landbrug og byggearbejder er fritaget for at opfylde en række krav:

| a) | der kræves ikke en erklæring om det farlige gods |
| --- | --- |

a)

der kræves ikke en erklæring om det farlige gods

| b) | ældre tanke/containere, der ikke er konstrueret i overensstemmelse med 6.8, men i overensstemmelse med ældre national lovgivning, og som er monteret på mandskabsvogne, kan stadig benyttes |
| --- | --- |

b)

ældre tanke/containere, der ikke er konstrueret i overensstemmelse med 6.8, men i overensstemmelse med ældre national lovgivning, og som er monteret på mandskabsvogne, kan stadig benyttes

| c) | ældre tankvogne, der ikke opfylder kravene i 6.7 og 6.8, og som er beregnet til transport af stoffer under UN 1268, 1999, 3256 og 3257, med eller uden udstyr til udlægning af vejbelægning, kan stadig benyttes til lokal transport og omkring vejarbejder |
| --- | --- |

c)

ældre tankvogne, der ikke opfylder kravene i 6.7 og 6.8, og som er beregnet til transport af stoffer under UN 1268, 1999, 3256 og 3257, med eller uden udstyr til udlægning af vejbelægning, kan stadig benyttes til lokal transport og omkring vejarbejder

| d) | der kræves ikke en godkendelsesattest for mandskabsvogne og tankvogne med eller uden udstyr til udlægning af vejbelægning. |
| --- | --- |

d)

der kræves ikke en godkendelsesattest for mandskabsvogne og tankvogne med eller uden udstyr til udlægning af vejbelægning.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: En mandskabsvogn er en slags campingvogn for et arbejdshold, hvori der er et opholdsrum og desuden monteret en ikke godkendt tank/container til dieselbrændstof beregnet til skovbrugstraktorer.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–10

Om: Tanktransport af sprængstoffer.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1.4.

Indhold i direktivets bilag: Sprængstoffer kan kun pakkes i emballage i overensstemmelse med 4.1.4.

Den nationale lovgivnings indhold: Den kompetente nationale myndighed godkender køretøjer beregnet til tanktransport af sprængstoffer. Tanktransport er kun tilladt for de sprængstoffer, der er nævnt i forskrifterne, eller som den kompetente myndighed har givet særlig tilladelse til.

Et køretøj lastet med sprængstoffer i tanke skal mærkes i overensstemmelse med 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2 og 5.3.1.4. Kun ét køretøj i den transporterende enhed må indeholde farligt gods.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Appendiks S — Særlige bestemmelser for indenlandsk transport af farligt gods ad vej udstedt i overensstemmelse med loven om transport af farligt gods og de svenske forskrifter SÄIFS 1993:4.

Bemærkninger: Gælder kun for indenlandsk transport, og når transporten hovedsagelig er af lokal karakter. De pågældende forskrifter var gældende, før Sverige tiltrådte Den Europæiske Union.

Kun to virksomheder udfører transport af sprængstoffer i tankvogne. Man forventer at gå over til emulsioner i en nær fremtid.

Gammel undtagelse nr. 84.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–11

Om: Førerbevis

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 8.2.

Indhold i direktivets bilag: Krav til uddannelse af køretøjets mandskab.

Den nationale lovgivnings indhold: Uddannelse af førere er ikke tilladt med nogen af de køretøjer, der er nævnt i 8.2.1.1.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Appendiks S — Særlige bestemmelser for indenlandsk transport af farligt gods ad vej udstedt i overensstemmelse med loven om transport af farligt gods.

Bemærkninger: Lokal transport.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–SE–12

Om: Transport af UN 0335 fyrværkeri.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag B, 7.2.4, V2 (1).

Indhold i direktivets bilag: Krav om brug af køretøjer af typen EX/II og EX/III.

Den nationale lovgivnings indhold: Ved transport af UN 0335 fyrværkeri finder den særlige bestemmelse V2 (1) i punkt 7.2.4 kun anvendelse, hvis nettovægten af det eksplosive indhold overstiger 3 000 kg (4 000 kg med påhængskøretøj), og hvis fyrværkeriet er klassificeret som UN 0335 ifølge tabellen for standardklassificering af fyrværkeri i punkt 2.1.3.5.5 i den 14. reviderede udgave af FN's anbefalinger for transport af farligt gods.

En sådan klassificering finder sted med den kompetente myndigheds godkendelse. I den transporterende enhed skal der medbringes en bekræftelse af klassificeringen.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Appendiks S — Særlige bestemmelser for indenlandsk transport af farligt gods ad vej udstedt i overensstemmelse med loven om transport af farligt gods.

Bemærkninger: Transport af fyrværkeri finder kun sted i to korte perioder om året, nemlig ved årsskiftet og ved månedsskiftet april/maj. Transporten fra leverandør til terminal kan uden større vanskeligheder udføres med den bestående flåde af EX-godkendte køretøjer. Distributionen af fyrværkeriet fra terminalerne til udsalgene og af overskudsvarer tilbage til terminalerne begrænses imidlertid af manglen på EX-godkendte køretøjer. Transportørerne har ingen interesse i at investere i sådanne godkendelser, da de ikke kan få dækket deres udgifter. Dermed bringes fyrværkerileverandørernes eksistens i fare, fordi de ikke kan få deres produkter på markedet.

For at denne undtagelse kan finde anvendelse, skal fyrværkeriet være klassificeret ifølge standardlisten i FN's anbefalinger, hvilket garanterer den mest aktuelle klassificering.

Der er indført en tilsvarende undtagelse for UN 0336 fyrværkeri i den særlige bestemmelse 651 i 3.3.1 i ADR 2005.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

UK Det Forenede Kongerige

RO–bi–UK–1

Om: Køretøjer med farligt gods, der krydser offentlig vej (N8).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transport af farligt gods på offentlig vej.

Den nationale lovgivnings indhold: Reglerne for transport af farligt gods gælder ikke for private områder, der ligger på hver sin side af en vej. For klasse 7 finder denne undtagelse ikke anvendelse på nogen af bestemmelserne i forskrifterne fra 2002 om radioaktive materialer (vejtransport).

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Bemærkninger: Det kan let forekomme, at gods overføres mellem private områder, der ligger på hver sin side af en vej. Der er ikke tale om transport af farligt gods ad offentlig vej i udtrykkets sædvanlige forstand, og i sådanne tilfælde bør ingen af forskrifterne for farligt gods finde anvendelse.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–UK–2

Om: Undtagelse fra forbuddet mod, at føreren og dennes medhjælper åbner emballager med farligt gods i en lokal distributionskæde fra et lokalt distributionsdepot til et detailudsalg eller en slutbruger eller fra detailudsalget til slutbrugeren (dog ikke klasse 7) (N11).

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 8.3.3.

Indhold i direktivets bilag: Forbud mod, at føreren og dennes medhjælper åbner emballager med farligt gods.

Den nationale lovgivnings indhold: Forbuddet mod åbning af kolli modificeres med bestemmelsen »medmindre køretøjsoperatøren tillader det«.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Bemærkninger: En bogstavelig fortolkning af forbuddet i bilaget kan skabe alvorlige problemer for detaildistributionen.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–UK–3

Om: Alternative transportbestemmelser for træfade indeholdende UN 3065 i emballagegruppe III.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.4, 4.1, 5.2 og 5.3.

Indhold i direktivets bilag: Krav til emballering og mærkning.

Den nationale lovgivnings indhold: Muliggør transport af alkoholholdige drikkevarer med et alkoholindhold på over 24 volumenprocent, men ikke over 70 volumenprocent (emballagegruppe III) i ikke-UN-godkendte træfade uden faresedler, der er underlagt strengere lastekrav og krav til køretøjerne.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Bemærkninger: Der er tale om et produkt med en høj værdi, der er pålagt punktafgift, og som skal transporteres mellem destilleriet og frilagre i sikre forseglede køretøjer forsynet med regeringens afgiftssegl. Lempelsen af kravene til emballering og mærkning tages i betragtning i de supplerende krav for at garantere sikkerheden.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–UK–4

Om: Vedtagelse af RO–bi–SE–12.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RO–bi–UK–5

Om: Indsamling af brugte batterier med henblik på bortskaffelse eller genanvendelse.

Henvisning til bilag I, del I.1, til direktiv 2008/68/EF: Bilag A og B.

Indhold i direktivets bilag: Særlig bestemmelse 636.

Den nationale lovgivnings indhold: Der tillades følgende betingelser i stedet for særlig bestemmelse 636 i kapitel 3.3:

Brugte lithiumbatterier (UN 3090 og UN 3091), der er indsamlet og klargjort til transport med henblik på bortskaffelse mellem indsamlingsstedet og det anlæg, hvor den første behandling finder sted, sammen med andre batterier og akkumulatorer, der ikke indeholder lithium (UN 2800 og UN 3028), er ikke omfattet af de øvrige ADR-bestemmelser, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| | De skal være emballeret i 1H2-tromler eller 4H2-kasser, der opfylder kravene til emballagegruppe II for faste stoffer. |
| --- | --- |

De skal være emballeret i 1H2-tromler eller 4H2-kasser, der opfylder kravene til emballagegruppe II for faste stoffer.

| | Lithiumbatterier og lithiumionbatterier må højst udgøre 5 % af den enkelte emballages indhold. |
| --- | --- |

Lithiumbatterier og lithiumionbatterier må højst udgøre 5 % af den enkelte emballages indhold.

| | Hver emballage må højst have en bruttovægt på 25 kg. |
| --- | --- |

Hver emballage må højst have en bruttovægt på 25 kg.

| | Den samlede mængde emballager pr. transporterende enhed må ikke overstige 333 kg. |
| --- | --- |

Den samlede mængde emballager pr. transporterende enhed må ikke overstige 333 kg.

| | Der må ikke derudover transporteres andet farligt gods. |
| --- | --- |

Der må ikke derudover transporteres andet farligt gods.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Bemærkninger: Afleveringssteder for forbrugerne findes normalt i detailforretninger, og det er ikke hensigtsmæssigt at uddanne mange i at sortere og emballere brugte batterier efter ADR-bestemmelserne. Det britiske system kommer til at fungere ifølge retningslinjer, der er fastsat i UK Waste and Resources Action Programme, og indebærer desuden, at der stilles korrekt ADR-emballage og fornøden instruktion til rådighed.

Udløbsdato: 30. juni 2015«

| 2) | Bilag II, del II.3, affattes således:
  »II.3.   Nationale undtagelser

  Medlemsstaternes undtagelser for transport af farligt gods på deres område baseret på artikel 6, stk. 2, i direktiv 2008/68/EF.
  Nummerering af undtagelserne: RA-a/bi/bii-MS-nn

  RA= Jernbane

  a/bi/bii= Artikel 6, stk. 2, litra a), og litra b), nr. i) og ii)

  MS= Forkortelse for medlemsstat

  nn= Løbenummer


  Baseret på artikel 6, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/68/EF



  DE Tyskland


  RA–a–DE–2

  Om: Tilladelse til sammenpakning.
  Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1.10.4 MP2.
  Indhold i direktivets bilag: Forbud mod sammenpakning.
  Den nationale lovgivnings indhold: Klasse 1.4S, 2, 3 og 6.1; tilladelse til sammenpakning af genstande med klassifikationskode 1.4S (patroner til små våben), aerosoler (klasse 2) samt rense- og behandlingsmateriale i klasse 3 og 6.1 (UN-numre anført) som sæt, der skal sælges i kombinationsemballage i emballagegruppe II og i små mængder.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Bemærkninger: Liste nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f og 30g.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  FR Frankrig


  RA–a–FR–3

  Om: Jernbaneselskabers egen befordring.
  Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.
  Indhold i direktivets bilag: Anførelse af oplysninger om farlige stoffer på fragtbrevet.
  Den nationale lovgivnings indhold: Jernbaneselskabers befordring af eget gods i mængder, som ikke overskrider de grænser, der er anført i 1.1.3.6, er ikke omfattet af kravet om ladningserklæring.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 20.2.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RA–a–FR–4

  Om: Undtagelse af visse postvogne fra mærkning.
  Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3.1.
  Indhold i direktivets bilag: Påklæbning af faresedler på vognenes sider obligatorisk.
  Den nationale lovgivnings indhold: Kun krav om påklæbning af faresedler på postvogne, der rummer over 3 t af et materiale i samme klasse (gælder ikke klasse 1, 6.2 og 7).
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 21.1.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  SE Sverige


  RA–a–SE–1

  Om: Mærkning med faresedler er ikke påkrævet for jernbanevogne, der befordrer farligt gods som ekspresgods.
  Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3.1.
  Indhold i direktivets bilag: Jernbanevogne, der befordrer farligt gods, skal mærkes med faresedler.
  Den nationale lovgivnings indhold: Mærkning med faresedler er ikke påkrævet for jernbanevogne, der befordrer farligt gods som ekspresgods.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.
  Bemærkninger: I RID er der mængdemæssige begrænsninger for, hvad der må betegnes som ekspresgods. Det er derfor et spørgsmål, der vedrører små mængder.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  UK Det Forenede Kongerige


  RA–a–UK–1

  Om: Transport af genstande, der indeholder visse radioaktive stoffer med lav risiko, f.eks. ure, røgdetektorer og kompasskiver.
  Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: De fleste krav i RID.
  Indhold i direktivets bilag: Krav til transport af klasse 7-materiale.
  Den nationale lovgivnings indhold: Fuldstændig undtagelse for visse handelsvarer, der indeholder begrænsede mængder radioaktivt materiale, fra bestemmelserne i de nationale forskrifter.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Bemærkninger: Denne undtagelse er en kortsigtet foranstaltning, der ikke længere er påkrævet, når der i RID er indarbejdet regler svarende til IAEA-reglerne.
  Udløbsdato: 30. juni 2015.

  RA–a–UK–2

  Om: Lempelse af begrænsningerne for transport af blandede ladninger af eksplosivstoffer og sammenlæsning af eksplosivstoffer og andet farligt gods i jernbanevogne, køretøjer og containere (N4/5/6).
  Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5.2.1 og 7.5.2.2.
  Indhold i direktivets bilag: Begrænsninger for visse former for sammenlæsning.
  Den nationale lovgivnings indhold: Den nationale lovgivning er mindre restriktiv, hvad angår sammenlæsning af eksplosivstoffer, forudsat at transport af sådanne ladninger kan ske uden risiko.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Bemærkninger: Det Forenede Kongerige ønsker at tillade visse varianter af reglerne for sammenlæsning af eksplosivstoffer med hinanden og med andet farligt gods. Enhver undtagelse vil indebære en mængdemæssig begrænsning af en eller flere dele af lasten og vil kun blive tilladt, hvis alle rimelige, gennemførlige foranstaltninger er blevet truffet for at forhindre, at eksplosivstofferne bringes i kontakt med eller på anden måde bringer dette gods i fare eller bringes i fare af dette gods.
  Eksempler på undtagelser, som Det Forenede Kongerige måske ønsker at tillade:






  1. | Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods, der er klassificeret under UN nr. 1942. Den tilladte mængde UN 1942 begrænses, som om det er et 1.1D-eksplosivstof. |
| --- | --- | --- |

2)

Bilag II, del II.3, affattes således:

»II.3.   Nationale undtagelser

Medlemsstaternes undtagelser for transport af farligt gods på deres område baseret på artikel 6, stk. 2, i direktiv 2008/68/EF.

Nummerering af undtagelserne: RA-a/bi/bii-MS-nn

RA= Jernbane

a/bi/bii= Artikel 6, stk. 2, litra a), og litra b), nr. i) og ii)

MS= Forkortelse for medlemsstat

nn= Løbenummer

Baseret på artikel 6, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/68/EF

DE Tyskland

RA–a–DE–2

Om: Tilladelse til sammenpakning.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 4.1.10.4 MP2.

Indhold i direktivets bilag: Forbud mod sammenpakning.

Den nationale lovgivnings indhold: Klasse 1.4S, 2, 3 og 6.1; tilladelse til sammenpakning af genstande med klassifikationskode 1.4S (patroner til små våben), aerosoler (klasse 2) samt rense- og behandlingsmateriale i klasse 3 og 6.1 (UN-numre anført) som sæt, der skal sælges i kombinationsemballage i emballagegruppe II og i små mængder.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Bemærkninger: Liste nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f og 30g.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

FR Frankrig

RA–a–FR–3

Om: Jernbaneselskabers egen befordring.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.4.1.

Indhold i direktivets bilag: Anførelse af oplysninger om farlige stoffer på fragtbrevet.

Den nationale lovgivnings indhold: Jernbaneselskabers befordring af eget gods i mængder, som ikke overskrider de grænser, der er anført i 1.1.3.6, er ikke omfattet af kravet om ladningserklæring.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 20.2.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RA–a–FR–4

Om: Undtagelse af visse postvogne fra mærkning.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3.1.

Indhold i direktivets bilag: Påklæbning af faresedler på vognenes sider obligatorisk.

Den nationale lovgivnings indhold: Kun krav om påklæbning af faresedler på postvogne, der rummer over 3 t af et materiale i samme klasse (gælder ikke klasse 1, 6.2 og 7).

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer — Article 21.1.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

SE Sverige

RA–a–SE–1

Om: Mærkning med faresedler er ikke påkrævet for jernbanevogne, der befordrer farligt gods som ekspresgods.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3.1.

Indhold i direktivets bilag: Jernbanevogne, der befordrer farligt gods, skal mærkes med faresedler.

Den nationale lovgivnings indhold: Mærkning med faresedler er ikke påkrævet for jernbanevogne, der befordrer farligt gods som ekspresgods.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: I RID er der mængdemæssige begrænsninger for, hvad der må betegnes som ekspresgods. Det er derfor et spørgsmål, der vedrører små mængder.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

UK Det Forenede Kongerige

RA–a–UK–1

Om: Transport af genstande, der indeholder visse radioaktive stoffer med lav risiko, f.eks. ure, røgdetektorer og kompasskiver.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: De fleste krav i RID.

Indhold i direktivets bilag: Krav til transport af klasse 7-materiale.

Den nationale lovgivnings indhold: Fuldstændig undtagelse for visse handelsvarer, der indeholder begrænsede mængder radioaktivt materiale, fra bestemmelserne i de nationale forskrifter.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Bemærkninger: Denne undtagelse er en kortsigtet foranstaltning, der ikke længere er påkrævet, når der i RID er indarbejdet regler svarende til IAEA-reglerne.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RA–a–UK–2

Om: Lempelse af begrænsningerne for transport af blandede ladninger af eksplosivstoffer og sammenlæsning af eksplosivstoffer og andet farligt gods i jernbanevogne, køretøjer og containere (N4/5/6).

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5.2.1 og 7.5.2.2.

Indhold i direktivets bilag: Begrænsninger for visse former for sammenlæsning.

Den nationale lovgivnings indhold: Den nationale lovgivning er mindre restriktiv, hvad angår sammenlæsning af eksplosivstoffer, forudsat at transport af sådanne ladninger kan ske uden risiko.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Bemærkninger: Det Forenede Kongerige ønsker at tillade visse varianter af reglerne for sammenlæsning af eksplosivstoffer med hinanden og med andet farligt gods. Enhver undtagelse vil indebære en mængdemæssig begrænsning af en eller flere dele af lasten og vil kun blive tilladt, hvis alle rimelige, gennemførlige foranstaltninger er blevet truffet for at forhindre, at eksplosivstofferne bringes i kontakt med eller på anden måde bringer dette gods i fare eller bringes i fare af dette gods.

Eksempler på undtagelser, som Det Forenede Kongerige måske ønsker at tillade:

1.

Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 eller 0361, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods, der er klassificeret under UN nr. 1942. Den tilladte mængde UN 1942 begrænses, som om det er et 1.1D-eksplosivstof.

| 2. | Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods (undtagen brandfarlige gasser, smittefarlige stoffer og giftige stoffer) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3 eller en kombination heraf, forudsat at den samlede mængde farligt gods i transportkategori 2 ikke overstiger 500 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af sådanne eksplosivstoffer ikke overstiger 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Eksplosivstoffer, der er klassificeret under UN nr. 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 eller 0453, kan transporteres i samme køretøj som farligt gods (undtagen brandfarlige gasser, smittefarlige stoffer og giftige stoffer) i transportkategori 2 eller farligt gods i transportkategori 3 eller en kombination heraf, forudsat at den samlede mængde farligt gods i transportkategori 2 ikke overstiger 500 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af sådanne eksplosivstoffer ikke overstiger 500 kg.

| 3. | 1.4G-eksplosivstoffer kan transporteres sammen med brandfarlige væsker og brandfarlige gasser i transportkategori 2 eller ikke-brandfarlige, ikke-giftige gasser i transportkategori 3 eller en kombination heraf i samme køretøj, forudsat at den samlede mængde farligt gods ikke overstiger 200 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af eksplosivstoffer ikke overstiger 20 kg. |
| --- | --- |

3.

1.4G-eksplosivstoffer kan transporteres sammen med brandfarlige væsker og brandfarlige gasser i transportkategori 2 eller ikke-brandfarlige, ikke-giftige gasser i transportkategori 3 eller en kombination heraf i samme køretøj, forudsat at den samlede mængde farligt gods ikke overstiger 200 kg eller liter, og at den samlede nettomasse af eksplosivstoffer ikke overstiger 20 kg.

| 4. | Eksplosive genstande, der er klassificeret under UN nr. 0106, 0107 eller 0257, kan transporteres sammen med sådanne eksplosive genstande i forenelighedsgruppe D, E eller F, som de er komponenter til. Den samlede mængde eksplosivstoffer under UN nr. 0106, 0107 eller 0257 må ikke overstige 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Eksplosive genstande, der er klassificeret under UN nr. 0106, 0107 eller 0257, kan transporteres sammen med sådanne eksplosive genstande i forenelighedsgruppe D, E eller F, som de er komponenter til. Den samlede mængde eksplosivstoffer under UN nr. 0106, 0107 eller 0257 må ikke overstige 20 kg.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RA–a–UK–3

Om: Tilladelse til en anden maksimal samlet mængde pr. transporterende enhed for gods i klasse 1 i kategori 1 og 2 i tabellen i 1.1.3.1.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 1.1.3.1.

Indhold i direktivets bilag: Undtagelse vedrørende transportens art.

Den nationale lovgivnings indhold: Regler for undtagelse fra maksimale mængder og sammenlæsning af eksplosivstoffer.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Bemærkninger: Tilladelse til andre maksimale mængder og multiplikatorer ved sammenlæsning for gods i klasse 1, nemlig »50« for kategori 1 og »500« for kategori 2. Ved udførelse af beregninger for sammenlæsning benyttes multiplikatoren »20« for transportkategori 1 og »2« for transportkategori 2.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RA–a–UK–4

Om: Vedtagelse af RA–a–FR–6.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 5.3.1.3.2.

Indhold i direktivets bilag: Lempelse af kravene om faresedler ved huckepack-transport.

Den nationale lovgivnings indhold: Kravene om faresedler skal ikke opfyldes, hvis køretøjernes faresedler tydeligt kan ses.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Bemærkninger: Denne bestemmelse har altid været gældende i Det Forenede Kongerige.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RA–a–UK–5

Om: Distribution af gods (undtagen gods i klasse 1, 4.2, 6.2 og 7) i indvendige emballager fra lokale distributionsdepoter til detailudsalg eller slutbrugere eller fra detailudsalg til slutbrugere.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 6.1.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser for konstruktion og prøvning af emballager.

Den nationale lovgivnings indhold: Emballager forlanges ikke forsynet med RID/ADR- eller UN-mærkning.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Bemærkninger: RID-kravene er uhensigtsmæssige i de sidste faser af transporten fra en distributionscentral til en detailhandlende eller fra en detailhandlende til en slutbruger. Undtagelsen har til formål at tillade, at indvendige emballager med gods til detaildistribution kan transporteres i jernbaneleddet af en lokal distributionskæde uden ydre emballage.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

Baseret på artikel 6, stk. 2, litra b), nr. i), i direktiv 2008/68/EF

DE Tyskland

RA–bi–DE–2

Om: Transport af emballeret farligt affald.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 1-5.

Indhold i direktivets bilag: Klassificering, emballering og mærkning.

Den nationale lovgivnings indhold: Klasse 2 til 6.1, 8 og 9: Sammenpakning og transport af farligt affald i emballager eller IBC'er; affaldet skal være emballeret i interne emballager (som indsamlet) og kategoriseret i specifikke affaldsgrupper (forebyggelse af farlige reaktioner i en affaldsgruppe); der skal anvendes særlige skriftlige instrukser vedrørende affaldsgrupper og som fragtbrev; indsamling af husholdnings- og laboratorieaffald mv.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung — GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Bemærkninger: Liste nr. 6*.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RA-bi-DE-3

Om: Lokal transport af UN 1381 (phosphor, gult, under vand), klasse 4.2, emballagegruppe I, i jernbanetankvogne.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 6.8, 6.8.2.3.

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelser for konstruktion af tanke og tankvogne. Kapitel 6.8, punkt 6.8.2.3, kræver typegodkendelse af tanke, der anvendes til transport af UN 1381 (phosphor, gult, under vand).

Den nationale lovgivnings indhold: Lokal transport af UN 1381 (phosphor, gult, under vand), klasse 4.2, emballagegruppe I, over korte afstande (fra Sassnitz-Mukran til Lutherstadt Wittenberg-Piesteritz og Bitterfeld) i jernbanetankvogne bygget efter russisk standard. Transporten af dette gods er underlagt yderligere driftsmæssige forskrifter besluttet af de kompetente sikkerhedsmyndigheder.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Udløbsdato: 30. januar 2020 (tilladelsen er forlænget)

DK Danmark

RA–bi–DK-1

Om: Transport af farligt gods i tunneler.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5

Indhold i direktivets bilag: Pålæsning, aflæsning og sikkerhedsafstande.

Den nationale lovgivnings indhold: I lovgivningen er der fastsat bestemmelser, som afviger fra bestemmelserne i bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF med hensyn til transport gennem den faste Storebæltsforbindelses jernbanetunnel. Disse alternative bestemmelser vedrører alene lastemængde og afstand mellem ladninger af farligt gods.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15. februar 2005.

Bemærkninger:

Udløbsdato: 30. juni 2015.

RA–bi–DK-2

Om: Transport af farligt gods i tunneler.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 7.5

Indhold i direktivets bilag: Pålæsning, aflæsning og sikkerhedsafstande.

Den nationale lovgivnings indhold: I lovgivningen er der fastsat bestemmelser, som afviger fra bestemmelserne i bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF med hensyn til transport gennem den faste Øresundsforbindelses jernbanetunnel. Disse alternative bestemmelser vedrører alene lastemængde og afstand mellem ladninger af farligt gods.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15. februar 2005.

Bemærkninger:

Udløbsdato: 29. februar 2016.

CZ Tjekkiet

(undtagelsen er udløbet)

SE Sverige

RA–bi–SE–1

Om: Transport af farligt affald til bortskaffelsesanlæg for farligt affald.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 2, 5.2 og 6.1.

Indhold i direktivets bilag: Klassificering og mærkning samt krav til konstruktion og prøvning af emballager.

Den nationale lovgivnings indhold: Lovgivningen består af enklere klassificeringskriterier, mindre strenge krav til konstruktion og prøvning af emballager og ændrede mærkningskrav. Farligt affald inddeles i forskellige affaldsgrupper i stedet for at klassificeres ifølge RID. Hver affaldsgruppe omfatter stoffer, som i overensstemmelse med RID kan sammenpakkes. Hver emballage kræves mærket med den pågældende affaldsgruppe i stedet for UN-nummeret.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Bemærkninger: Reglerne gælder kun for transport af farligt affald fra offentlige genbrugspladser til bortskaffelsesanlæg for farligt affald.

Udløbsdato: 30. juni 2015.

Baseret på artikel 6, stk. 2, litra b), nr. ii), i direktiv 2008/68/EF

DE Tyskland

RA–bii–DE–1

Om: Lokal transport af UN 1051 hydrogencyanid, stabiliseret, flydende, indeholdende mindre end 1 vægt- % vand, i jernbanetankvogne som undtagelse fra bilag II, del II.1, punkt 4.3.2.1.1, i direktiv 2008/68/EF.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 3.2, 4.3.2.1.1

Indhold i direktivets bilag: Forbud mod transport af UN 1051 (hydrogencyanid), stabiliseret, flydende, indeholdende mindre end 1 vægt- % vand.

Den nationale lovgivnings indhold: Lokal jernbanetransport på nøje definerede strækninger som led i en bestemt industriel proces, når denne transport er underkastet streng kontrol på klart definerede vilkår. Transporten finder sted i tankvogne, som er særligt godkendt til dette formål, og hvis konstruktion og udstyr løbende tilpasses til den seneste sikkerhedsteknologi (f.eks. montering af crash-puffere som omhandlet i TE 22). Transporterne er af de relevante sikkerheds- og risikoforebyggelsesmyndigheder underkastet yderligere detaljerede driftsmæssige sikkerhedsforskrifter og overvåges af de relevante tilsynsmyndigheder.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: undtagelse nr. E 1/97 (4. ændrede udgave), Eisenbahn-Bundesamt.

Gyldighedsperiodens udløb: 1. januar 2017.

DE Tyskland

RA-bii-DE-2

Om: Lokal transport på definerede strækninger af UN 1402 (calciumcarbid), emballagegruppe I, i containere på vogne.

Henvisning til bilag II, del II.1, til direktiv 2008/68/EF: 3.2, 7.3.1.1

Indhold i direktivets bilag: Generelle bestemmelser for bulktransport. Kapitel 3.2, tabel A, tillader ikke bulktransport af calciumcarbid.

Den nationale lovgivnings indhold: Lokal transport med jernbane af UN 1402 (calciumcarbid), emballagegruppe I, på nøje definerede strækninger som led i en bestemt industriel proces, når denne transport er underkastet streng kontrol på klart definerede vilkår. Det lastede gods transporteres i særligt konstruerede containere på vogne. Transporten af dette gods er underlagt yderligere driftsmæssige forskrifter besluttet af de kompetente sikkerhedsmyndigheder.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Udløbsdato: 15. januar 2018«

| 3) | Bilag III, del III.3, affattes således:
  »III.3.   Nationale undtagelser

  Medlemsstaternes undtagelser for transport af farligt gods på deres område baseret på artikel 6, stk. 2, i direktiv 2008/68/EF.
  Nummerering af undtagelserne: IW-a/bi/bii-MS-nn

  W= Indre vandveje

  a/bi/bii= Artikel 6, stk. 2, litra a), og litra b), nr. i) og ii)

  MS= Forkortelse for medlemsstat

  nn= Løbenummer


  Baseret på artikel 6, stk. 2, litra b), nr. i), i direktiv 2008/68/EF



  BG Bulgarien


  IW–bi–BG–1

  Om: Klassificering og inspektion af bunkerbåde
  Henvisning til bilag III, del III.1, til direktiv 2008/68/EF: Kapitel 1.15
  Indhold i direktivets bilag: Bestemmelserne i kapitel 1.15, Anerkendelse af klassifikationsselskaber (Recognition of classification societies), kræver, at et klassifikationsselskab, for at det kan anerkendes i henhold til bestemmelserne, skal følge anerkendelsesproceduren, som er specificeret i punkt 1.15.2.
  Den nationale lovgivnings indhold: Klassifikation og inspektion af bunkerbåde til olieprodukter, der opererer i bulgarske flodhavne eller i andre områder under disse havnes jurisdiktion, udført af et klassifikationsselskab, som ikke anerkendes i henhold til kapitel 1.15 i bilag III, del III.1, til direktiv 2008/68/EF, tillades, forudsat at sikkerheden ikke forringes.
  Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Наредба No 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба No 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (forordning nr. 16 af 20. juni 2006 om håndtering og transport af farligt gods til søs og ad indre vandveje; forordning nr. 4 af 9. januar 2004 om anerkendelse af selskaber, der forestår skibssyn og kontrollen af skibsejere).
  Bemærkninger: Undtagelsen gælder kun fartøjer, der opererer i flodhavne eller i andre områder under disse havnes jurisdiktion.
  Udløbsdato: 15. januar 2018«. |
| --- | --- |

3)

Bilag III, del III.3, affattes således:

»III.3.   Nationale undtagelser

Medlemsstaternes undtagelser for transport af farligt gods på deres område baseret på artikel 6, stk. 2, i direktiv 2008/68/EF.

Nummerering af undtagelserne: IW-a/bi/bii-MS-nn

W= Indre vandveje

a/bi/bii= Artikel 6, stk. 2, litra a), og litra b), nr. i) og ii)

MS= Forkortelse for medlemsstat

nn= Løbenummer

Baseret på artikel 6, stk. 2, litra b), nr. i), i direktiv 2008/68/EF

BG Bulgarien

IW–bi–BG–1

Om: Klassificering og inspektion af bunkerbåde

Henvisning til bilag III, del III.1, til direktiv 2008/68/EF: Kapitel 1.15

Indhold i direktivets bilag: Bestemmelserne i kapitel 1.15, Anerkendelse af klassifikationsselskaber (Recognition of classification societies), kræver, at et klassifikationsselskab, for at det kan anerkendes i henhold til bestemmelserne, skal følge anerkendelsesproceduren, som er specificeret i punkt 1.15.2.

Den nationale lovgivnings indhold: Klassifikation og inspektion af bunkerbåde til olieprodukter, der opererer i bulgarske flodhavne eller i andre områder under disse havnes jurisdiktion, udført af et klassifikationsselskab, som ikke anerkendes i henhold til kapitel 1.15 i bilag III, del III.1, til direktiv 2008/68/EF, tillades, forudsat at sikkerheden ikke forringes.

Oprindelig henvisning til den nationale lovgivning: Наредба No 16 от 20 юни 2006 г. за обработка и превоз на опасни товари по море и по вътрешни водни пътища; Наредба No 4 от 9 януари 2004 г. за признаване на организации за извършване на прегледи на кораби и корабопритежатели (forordning nr. 16 af 20. juni 2006 om håndtering og transport af farligt gods til søs og ad indre vandveje; forordning nr. 4 af 9. januar 2004 om anerkendelse af selskaber, der forestår skibssyn og kontrollen af skibsejere).

Bemærkninger: Undtagelsen gælder kun fartøjer, der opererer i flodhavne eller i andre områder under disse havnes jurisdiktion.

Udløbsdato: 15. januar 2018«

---

| 18.2.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 44/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 44/40

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/218

af 7. maj 2014

om Irlands statsstøtte nr. SA.29786 (ex N 633/09), SA.33296 (11/N), SA.31891 (ex N 553/10), N 241/09, N 160/10 og SA.30995 (ex C 25/10) til omstrukturering af Allied Irish Banks, plc og EBS Building Society

(meddelt under nummer C(2014) 2638)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Allied Irish Banks, plc (»AIB«) og EBS Building Society (»EBS«) har hver især modtaget individuel statsstøtte, som blev anmeldt til Kommissionen i separate anmeldelser. EBS og AIB fusionerede den 1. juli 2011 (»banken«), og Kommissionen vurderede den støtte, som banken havde modtaget, i en separat procedure. Der er således indledt tre statsstøtteprocedurer vedrørende henholdsvis AIB, EBS og den fusionerede enhed. |
| --- | --- |

(1)

Allied Irish Banks, plc (»AIB«) og EBS Building Society (»EBS«) har hver især modtaget individuel statsstøtte, som blev anmeldt til Kommissionen i separate anmeldelser. EBS og AIB fusionerede den 1. juli 2011 (»banken«), og Kommissionen vurderede den støtte, som banken havde modtaget, i en separat procedure. Der er således indledt tre statsstøtteprocedurer vedrørende henholdsvis AIB, EBS og den fusionerede enhed.

1.1.   AIB

| (2) | Ved sin afgørelse af 12. maj 2009 godkendte Kommissionen midlertidigt (2) en kapitaltilførsel på 3,5 mia. EUR til AIB som kernekapital i form af nye præferenceaktier, på betingelse af at AIB opfyldte en række tilsagn, bl.a. om at fremlægge en omstruktureringsplan senest seks måneder efter rekapitaliseringen. |
| --- | --- |

(2)

Ved sin afgørelse af 12. maj 2009 godkendte Kommissionen midlertidigt (2) en kapitaltilførsel på 3,5 mia. EUR til AIB som kernekapital i form af nye præferenceaktier, på betingelse af at AIB opfyldte en række tilsagn, bl.a. om at fremlægge en omstruktureringsplan senest seks måneder efter rekapitaliseringen.

| (3) | Efter denne indledende kapitaltilførsel fremlagde de irske myndigheder den første omstruktureringsplan for AIB den 13. november 2009, som blev fulgt op af en række drøftelser. Den 4. maj 2010 forelagde de irske myndigheder en opdateret omstruktureringsplan, som igen blev fulgt op af en række drøftelser mellem Kommissionen og Irland. |
| --- | --- |

(3)

Efter denne indledende kapitaltilførsel fremlagde de irske myndigheder den første omstruktureringsplan for AIB den 13. november 2009, som blev fulgt op af en række drøftelser. Den 4. maj 2010 forelagde de irske myndigheder en opdateret omstruktureringsplan, som igen blev fulgt op af en række drøftelser mellem Kommissionen og Irland.

| (4) | Ved sin afgørelse af 21. december 2010 godkendte Kommissionen midlertidigt (3) en tilførsel af redningskapital på 9,8 mia. EUR i form af ordinære aktier, indtil Kommissionen fik godkendt en revideret omstruktureringsplan, der tog hensyn til den supplerende støtte til AIB. Kapitaltilførslen skulle efter planen finde sted i to trin, hvor i) 3,7 mia. EUR skulle tilføres senest den 31. december 2010, og ii) 6,1 mia. EUR skulle tilføres i februar 2011 (4). |
| --- | --- |

(4)

Ved sin afgørelse af 21. december 2010 godkendte Kommissionen midlertidigt (3) en tilførsel af redningskapital på 9,8 mia. EUR i form af ordinære aktier, indtil Kommissionen fik godkendt en revideret omstruktureringsplan, der tog hensyn til den supplerende støtte til AIB. Kapitaltilførslen skulle efter planen finde sted i to trin, hvor i) 3,7 mia. EUR skulle tilføres senest den 31. december 2010, og ii) 6,1 mia. EUR skulle tilføres i februar 2011 (4).

| (5) | Den irske stat foretog den første del af den godkendte rekapitalisering ultimo december 2010, men den anden del, der skulle tilføres i februar 2011, blev aldrig indskudt (5). |
| --- | --- |

(5)

Den irske stat foretog den første del af den godkendte rekapitalisering ultimo december 2010, men den anden del, der skulle tilføres i februar 2011, blev aldrig indskudt (5).

1.2.   EBS

| (6) | Ved sin afgørelse af 2. juni 2010 (6) godkendte Kommissionen midlertidigt en rekapitalisering af EBS som en hasteforanstaltning, indtil Kommissionen fik godkendt en omstruktureringsplan. De irske myndigheder havde forelagt omstruktureringsplanen den 31. maj 2010. |
| --- | --- |

(6)

Ved sin afgørelse af 2. juni 2010 (6) godkendte Kommissionen midlertidigt en rekapitalisering af EBS som en hasteforanstaltning, indtil Kommissionen fik godkendt en omstruktureringsplan. De irske myndigheder havde forelagt omstruktureringsplanen den 31. maj 2010.

| (7) | Den 11. oktober 2010 besluttede Kommissionen at indlede procedure efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) vedrørende den omstruktureringsplan, som Irland havde forelagt for EBS (»åbningsafgørelsen«) (7), da Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen og de tilhørende støtteforanstaltninger var forenelige med det indre marked i lyset af meddelelsen fra Kommissionen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (8) (»omstruktureringsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(7)

Den 11. oktober 2010 besluttede Kommissionen at indlede procedure efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) vedrørende den omstruktureringsplan, som Irland havde forelagt for EBS (»åbningsafgørelsen«) (7), da Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen og de tilhørende støtteforanstaltninger var forenelige med det indre marked i lyset af meddelelsen fra Kommissionen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (8) (»omstruktureringsmeddelelsen«).

| (8) | Kommissionen modtog bemærkninger fra EBS og to andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen modtog bemærkninger fra EBS og to andre interesserede parter.

| (9) | I juli 2011 blev EBS fusioneret med AIB og blev et fuldt integreret datterselskab af banken. Det betød, at EBS ophørte med at eksistere som en selvstændig enhed. Derfor blev åbningsafgørelsen vedrørende EBS som selvstændig enhed formålsløs, og Kommissionen besluttede sig for ikke at fortsætte proceduren. |
| --- | --- |

(9)

I juli 2011 blev EBS fusioneret med AIB og blev et fuldt integreret datterselskab af banken. Det betød, at EBS ophørte med at eksistere som en selvstændig enhed. Derfor blev åbningsafgørelsen vedrørende EBS som selvstændig enhed formålsløs, og Kommissionen besluttede sig for ikke at fortsætte proceduren.

1.3.   FÆLLES PROCEDURE

| (10) | Den 31. marts 2011 udtalte den irske finansminister, at det irske banksystem ville blive omorganiseret omkring to kernebanker, Bank of Ireland (»BoI«) og AIB (9). Han oplyste endvidere, at ESB i den forbindelse ville blive fusioneret med AIB for at danne denne anden kerneinstitution. |
| --- | --- |

(10)

Den 31. marts 2011 udtalte den irske finansminister, at det irske banksystem ville blive omorganiseret omkring to kernebanker, Bank of Ireland (»BoI«) og AIB (9). Han oplyste endvidere, at ESB i den forbindelse ville blive fusioneret med AIB for at danne denne anden kerneinstitution.

| (11) | Ved sin afgørelse af 15. juli 2011 godkendte Kommissionen (10) en kombineret redningspakke for banken på op til 13,1 mia. EUR, indtil der blev godkendt en omstruktureringsplan for banken, som tog hensyn til den supplerende støtte, der var blevet ydet. |
| --- | --- |

(11)

Ved sin afgørelse af 15. juli 2011 godkendte Kommissionen (10) en kombineret redningspakke for banken på op til 13,1 mia. EUR, indtil der blev godkendt en omstruktureringsplan for banken, som tog hensyn til den supplerende støtte, der var blevet ydet.

| (12) | Den 28. september 2012 forelagde Irland en omstruktureringsplan for banken (11). |
| --- | --- |

(12)

Den 28. september 2012 forelagde Irland en omstruktureringsplan for banken (11).

| (13) | Fra oktober 2012 til marts 2014 udvekslede Kommissionen og de irske myndigheder løbende oplysninger. Kommissionen anmodede gentagne gange om oplysninger, og Irland fremsendte en række supplerende oplysninger (12). |
| --- | --- |

(13)

Fra oktober 2012 til marts 2014 udvekslede Kommissionen og de irske myndigheder løbende oplysninger. Kommissionen anmodede gentagne gange om oplysninger, og Irland fremsendte en række supplerende oplysninger (12).

2.   SAGSFREMSTILLING

2.1.   BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGERNE

2.1.1.   AIB

| (14) | Der findes en detaljeret beskrivelse af AIB i afsnit II.1 i Kommissionens afgørelse om den første rekapitalisering af banken af 12. maj 2009 (13). Nedenfor følger et kort resumé. |
| --- | --- |

(14)

Der findes en detaljeret beskrivelse af AIB i afsnit II.1 i Kommissionens afgørelse om den første rekapitalisering af banken af 12. maj 2009 (13). Nedenfor følger et kort resumé.

| (15) | I årene forud for finanskrisen var AIB en koncern med diversificerede finansielle tjenesteydelser, som tilbød en komplet serie banktjenester til private og virksomheder. I 2008 havde AIB en samlet balancesum på 182 mia. EUR. Den var en af Irlands to største banker med en markedsandel på ca. 35 % for private indlånskonti, 27 % for realkreditlån, 46 % for opsparingskonti og 41 % for indlånskonti tilhørende SMV'er. |
| --- | --- |

(15)

I årene forud for finanskrisen var AIB en koncern med diversificerede finansielle tjenesteydelser, som tilbød en komplet serie banktjenester til private og virksomheder. I 2008 havde AIB en samlet balancesum på 182 mia. EUR. Den var en af Irlands to største banker med en markedsandel på ca. 35 % for private indlånskonti, 27 % for realkreditlån, 46 % for opsparingskonti og 41 % for indlånskonti tilhørende SMV'er.

| (16) | Inden krisen var AIB en hurtigt ekspanderende bank, der især fokuserede på nye lån til det irske ejendomsmarked og var stærkt afhængig af finansiering fra andre banker og kapitalmarkedet (engrosfinansiering). Da den globale finanskrise brød ud og ramte den irske økonomi og især det irske ejendomsmarked med fuld styrke, blev sårbarheden af AIB's forretningsmodel blotlagt, og behovet for statsstøtte uundgåeligt. |
| --- | --- |

(16)

Inden krisen var AIB en hurtigt ekspanderende bank, der især fokuserede på nye lån til det irske ejendomsmarked og var stærkt afhængig af finansiering fra andre banker og kapitalmarkedet (engrosfinansiering). Da den globale finanskrise brød ud og ramte den irske økonomi og især det irske ejendomsmarked med fuld styrke, blev sårbarheden af AIB's forretningsmodel blotlagt, og behovet for statsstøtte uundgåeligt.

| (17) | I juli 2011 blev AIB fusioneret med EBS. |
| --- | --- |

(17)

I juli 2011 blev AIB fusioneret med EBS.

2.1.2.   EBS

| (18) | Der findes en detaljeret beskrivelse af EBS i afsnit 2.1.2 i Kommissionens afgørelse om redningskapitaltilførslen til EBS/AIB af 15. juli 2011 (14). Nedenstående betragtninger indeholder et kort resumé. |
| --- | --- |

(18)

Der findes en detaljeret beskrivelse af EBS i afsnit 2.1.2 i Kommissionens afgørelse om redningskapitaltilførslen til EBS/AIB af 15. juli 2011 (14). Nedenstående betragtninger indeholder et kort resumé.

| (19) | I årene forud for finanskrisen var EBS Irlands største realkreditinstitut og det ottende største finansieringsinstitut i Irland med samlede aktiver på 21,5 mia. EUR i 2009. EBS er et building society, dvs. en gensidig organisation, som ikke har nogen aktionærer, men i stedet ejes af dens medlemmer, som også er dens kunder. Dens mål er at modtage indlån og tilbyde udlån. Overskuddet bruges til at tilpasse rentesatserne til fordel for medlemmerne eller som en reserve. |
| --- | --- |

(19)

I årene forud for finanskrisen var EBS Irlands største realkreditinstitut og det ottende største finansieringsinstitut i Irland med samlede aktiver på 21,5 mia. EUR i 2009. EBS er et building society, dvs. en gensidig organisation, som ikke har nogen aktionærer, men i stedet ejes af dens medlemmer, som også er dens kunder. Dens mål er at modtage indlån og tilbyde udlån. Overskuddet bruges til at tilpasse rentesatserne til fordel for medlemmerne eller som en reserve.

| (20) | EBS tilbød sine medlemmer traditionelle detailbankprodukter (opsparing og realkreditlån) i overensstemmelse med sit formål som realkreditinstitut. Instituttet havde endvidere en skatteafdeling, som tilbød forretningstjenester til virksomheder, liberale erhverv og kreditforeninger. Fra og med 2005 udvidede EBS sine aktiviteter inden for udlån til erhvervsejendomme og opbyggede en omfattende udlånsportefølje inden for dette område. EBS led under nedgangen i den irske økonomi som helhed og især under dykket i priserne på erhvervsejendomme. Adgangen til finansiering blev gradvist forringet, og den massive værdiforringelse af instituttets udlån til erhvervs- og ejendomssektoren medførte et fald i EBS' kapital. |
| --- | --- |

(20)

EBS tilbød sine medlemmer traditionelle detailbankprodukter (opsparing og realkreditlån) i overensstemmelse med sit formål som realkreditinstitut. Instituttet havde endvidere en skatteafdeling, som tilbød forretningstjenester til virksomheder, liberale erhverv og kreditforeninger. Fra og med 2005 udvidede EBS sine aktiviteter inden for udlån til erhvervsejendomme og opbyggede en omfattende udlånsportefølje inden for dette område. EBS led under nedgangen i den irske økonomi som helhed og især under dykket i priserne på erhvervsejendomme. Adgangen til finansiering blev gradvist forringet, og den massive værdiforringelse af instituttets udlån til erhvervs- og ejendomssektoren medførte et fald i EBS' kapital.

| (21) | Siden den 1. juli 2011 har EBS været et 100 % ejet datterselskab af AIB. EBS tilbyder primært realkreditlån og indlånsydelser på det irske marked. Instituttet opererer fortsat i eget navn. |
| --- | --- |

(21)

Siden den 1. juli 2011 har EBS været et 100 % ejet datterselskab af AIB. EBS tilbyder primært realkreditlån og indlånsydelser på det irske marked. Instituttet opererer fortsat i eget navn.

2.1.3.   Banken (AIB og EBS som fusioneret enhed)

| (22) | Resultatet af PCAR-/PLAR-undersøgelsen (15), som blev foretaget under det økonomiske tilpasningsprogram for Irland (»programmet«) (16) og meddelt den 31. marts 2011, afdækkede et kapitalbehov for AIB på 13,3 mia. EUR og for EBS på 1,5 mia. EUR (for begge institutioner er tallet en kombination af egentlig kernekapital (17) og betinget kapital (18)). |
| --- | --- |

(22)

Resultatet af PCAR-/PLAR-undersøgelsen (15), som blev foretaget under det økonomiske tilpasningsprogram for Irland (»programmet«) (16) og meddelt den 31. marts 2011, afdækkede et kapitalbehov for AIB på 13,3 mia. EUR og for EBS på 1,5 mia. EUR (for begge institutioner er tallet en kombination af egentlig kernekapital (17) og betinget kapital (18)).

| (23) | I henhold til programmet skulle de deltagende kreditinstitutter udarbejde rekapitaliseringsplaner for at holde sig inden for den supplerende kapital, der blev identificeret i PCAR/PLAR, og den nødvendige kapital skulle være til rådighed inden udgangen af juli 2011. |
| --- | --- |

(23)

I henhold til programmet skulle de deltagende kreditinstitutter udarbejde rekapitaliseringsplaner for at holde sig inden for den supplerende kapital, der blev identificeret i PCAR/PLAR, og den nødvendige kapital skulle være til rådighed inden udgangen af juli 2011.

| (24) | Den 31. marts 2011 bebudede den irske finansminister, at hele den irske banksektor ville blive omstruktureret. Det blev besluttet at fusionere AIB og EBS, og den nye bank skulle blive en kernebank i det reformerede irske banklandskab. |
| --- | --- |

(24)

Den 31. marts 2011 bebudede den irske finansminister, at hele den irske banksektor ville blive omstruktureret. Det blev besluttet at fusionere AIB og EBS, og den nye bank skulle blive en kernebank i det reformerede irske banklandskab.

| (25) | Den 26. maj 2011 undertegnede ministeren, AIB og EBS en aftale om AIB's overtagelse af EBS (efter instituttets omlægning til et privat selskab og indhentelse af alle påkrævede forskriftsmæssige godkendelser). I henhold til aftalen er EBS et 100 % ejet datterselskab, som har AIB's fulde støtte, og som samtidig fortsætter med at operere under navnet EBS. Fusionen af de to enheder indebar en afvikling af EBS' gensidighedsstruktur og en omlægning af instituttet til en fuldt godkendt bank og blev fulgt op af AIB's overtagelse af instituttets aktiekapital for et symbolsk beløb. Efter fusionskontrolgodkendelsen den 27. juni 2011 blev fusionen en realitet den 1. juli 2011. |
| --- | --- |

(25)

Den 26. maj 2011 undertegnede ministeren, AIB og EBS en aftale om AIB's overtagelse af EBS (efter instituttets omlægning til et privat selskab og indhentelse af alle påkrævede forskriftsmæssige godkendelser). I henhold til aftalen er EBS et 100 % ejet datterselskab, som har AIB's fulde støtte, og som samtidig fortsætter med at operere under navnet EBS. Fusionen af de to enheder indebar en afvikling af EBS' gensidighedsstruktur og en omlægning af instituttet til en fuldt godkendt bank og blev fulgt op af AIB's overtagelse af instituttets aktiekapital for et symbolsk beløb. Efter fusionskontrolgodkendelsen den 27. juni 2011 blev fusionen en realitet den 1. juli 2011.

| (26) | Pr. 15. juli 2011 ejede den irske stat 99,8 % af bankens aktiekapital. |
| --- | --- |

(26)

Pr. 15. juli 2011 ejede den irske stat 99,8 % af bankens aktiekapital.

| (27) | Banken positionerer sig som en almindelig bank med primært fokus på Irland og tilbyder en bred vifte af bankprodukter og -tjenester via et omfattende distributionsnetværk. Banken har en begrænset tilstedeværelse i udlandet (i Storbritannien). Mod slutningen af 2012 begyndte AIB at omorganisere sin interne struktur til en mere kundeorienteret model med følgende nøglesegmenter: Domestic Core Bank, AIB UK og Financial Solutions Group (»FSG«). Regnskabsafgivelsen på dette nye segmentgrundlag begyndte i 2013. |
| --- | --- |

(27)

Banken positionerer sig som en almindelig bank med primært fokus på Irland og tilbyder en bred vifte af bankprodukter og -tjenester via et omfattende distributionsnetværk. Banken har en begrænset tilstedeværelse i udlandet (i Storbritannien). Mod slutningen af 2012 begyndte AIB at omorganisere sin interne struktur til en mere kundeorienteret model med følgende nøglesegmenter: Domestic Core Bank, AIB UK og Financial Solutions Group (»FSG«). Regnskabsafgivelsen på dette nye segmentgrundlag begyndte i 2013.

| (28) | Domestic Core Bank opererer via en række kanaler, som omfatter 274 afdelinger (19). Afdelingsnetværket er under omstrukturering, og et antal afdelinger er ved at blive lukket. Banken tilbyder desuden banktjenester via de nationale postkontorer. EBS administreres inden for Domestic Core Bank-strukturen, har beholdt sin egen tilladelse til udøvelse af bankvirksomhed og opererer som et datterselskab, men i eget navn og med egne afdelinger. Den fokuserer på realkreditlån og indlånsoperationer. |
| --- | --- |

(28)

Domestic Core Bank opererer via en række kanaler, som omfatter 274 afdelinger (19). Afdelingsnetværket er under omstrukturering, og et antal afdelinger er ved at blive lukket. Banken tilbyder desuden banktjenester via de nationale postkontorer. EBS administreres inden for Domestic Core Bank-strukturen, har beholdt sin egen tilladelse til udøvelse af bankvirksomhed og opererer som et datterselskab, men i eget navn og med egne afdelinger. Den fokuserer på realkreditlån og indlånsoperationer.

| (29) | AIB UK opererer i Storbritannien og Nordirland. I Storbritannien opererer banken under firmanavnet Allied Irish Bank (GB) og tilbyder et komplet udvalg af banktjenester via 20 full service-afdelinger og en netbanktjeneste. Det største målmarked er SMV'er. Derudover tilbyder banken indlånsydelser under navnet Allied Irish Bank (GB) Savings Direct (20). I Nordirland opererer AIB UK under firmanavnet First Trust Bank (»FTB«) via 32 afdelinger. Der tilbydes et komplet udvalg af banktjenester til virksomheder og private. |
| --- | --- |

(29)

AIB UK opererer i Storbritannien og Nordirland. I Storbritannien opererer banken under firmanavnet Allied Irish Bank (GB) og tilbyder et komplet udvalg af banktjenester via 20 full service-afdelinger og en netbanktjeneste. Det største målmarked er SMV'er. Derudover tilbyder banken indlånsydelser under navnet Allied Irish Bank (GB) Savings Direct (20). I Nordirland opererer AIB UK under firmanavnet First Trust Bank (»FTB«) via 32 afdelinger. Der tilbydes et komplet udvalg af banktjenester til virksomheder og private.

| (30) | Financial Solutions Group blev oprettet i 2012 for at hjælpe SMV'er og private kunder, som har problemer med at overholde deres låneforpligtelser, og for at føre bankens plan for nedgearing på aktivsiden ud i livet. |
| --- | --- |

(30)

Financial Solutions Group blev oprettet i 2012 for at hjælpe SMV'er og private kunder, som har problemer med at overholde deres låneforpligtelser, og for at føre bankens plan for nedgearing på aktivsiden ud i livet.

| (31) | I dag er banken en af de tre største indenlandske banker i Irland sammen med BoI og Permanent TSB (»PTSB«). Bankens samlede balance androg 118 mia. EUR pr. 31. december 2013, sammenlignet med BoI's samlede balance på 132 mia. EUR og PTSB's samlede balance på 38 mia. EUR pr. 31. december 2013. Banken er en koncern med diversificerede finansielle tjenesteydelser, som tilbyder en komplet serie banktjenester til private og virksomheder med fokus på det irske detailbankmarked. Banken har en særligt stærk tilstedeværelse inden for SMV-segmentet.

  Tabel 1


  Banken — udvalgte finansielle data 2013 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Aktiver i alt (EUR) | 118 mia. |
| Lån og tilgodehavender hos kunder (EUR) | 66 mia. |
| Driftsoverskud/-underskud før hensættelser (EUR) | 0,445 mia. |
| Kundeindlån (EUR) | 66 mia. |
| Udlåns-/indlånskvote (%) | 100 % |
| Risikovægtede aktiver (EUR) | 62 mia. |
| Kernekapitalprocent (%) | 14,3 % |
| Personale i alt (fuldtidsækvivalenter) | 11 431 |
| Kilde: Bankens omstruktureringsplan, september 2012, AIB's årsrapport 2013. |

(31)

I dag er banken en af de tre største indenlandske banker i Irland sammen med BoI og Permanent TSB (»PTSB«). Bankens samlede balance androg 118 mia. EUR pr. 31. december 2013, sammenlignet med BoI's samlede balance på 132 mia. EUR og PTSB's samlede balance på 38 mia. EUR pr. 31. december 2013. Banken er en koncern med diversificerede finansielle tjenesteydelser, som tilbyder en komplet serie banktjenester til private og virksomheder med fokus på det irske detailbankmarked. Banken har en særligt stærk tilstedeværelse inden for SMV-segmentet.

Tabel 1

Banken — udvalgte finansielle data 2013

31.12.2013

Aktiver i alt (EUR)

118 mia.

Lån og tilgodehavender hos kunder (EUR)

66 mia.

Driftsoverskud/-underskud før hensættelser (EUR)

0,445 mia.

Kundeindlån (EUR)

66 mia.

Udlåns-/indlånskvote (%)

100 %

Risikovægtede aktiver (EUR)

62 mia.

Kernekapitalprocent (%)

14,3 %

Personale i alt (fuldtidsækvivalenter)

11 431

Kilde: Bankens omstruktureringsplan, september 2012, AIB's årsrapport 2013.

Tabel 2

Bankens positionering på markederne for SMV'er, private, realkreditlån og opsparing

| (%) |
| --- |
| | Markedsandele |
| Primær indlånskonto for SMV'er | 40 |
| Primær indlånskonto for private | 37 |
| Realkredit — udestående lån | 31 |
| Opsparingsmarkedet (AIB og EBS tilsammen) | 40 |
| Kilde: Supplerende oplysninger fra marts 2014. Markedsandelene vedrører december 2013. |

(%)

Markedsandele

Primær indlånskonto for SMV'er

40

Primær indlånskonto for private

37

Realkredit — udestående lån

31

Opsparingsmarkedet (AIB og EBS tilsammen)

40

Kilde: Supplerende oplysninger fra marts 2014. Markedsandelene vedrører december 2013.

2.2.   AIB'S OG EBS' VANSKELIGHEDER

| (32) | AIB's behov for statsstøtte skyldtes virkningerne af den globale finanskrise kombineret med AIB's overdrevne vækst, afhængighed af engrosfinansiering, eksponering over for det irske ejendomsmarked og utilstrækkelige risikostyring. |
| --- | --- |

(32)

AIB's behov for statsstøtte skyldtes virkningerne af den globale finanskrise kombineret med AIB's overdrevne vækst, afhængighed af engrosfinansiering, eksponering over for det irske ejendomsmarked og utilstrækkelige risikostyring.

| (33) | I årene forud for finanskrisen besluttede AIB at holde trit med den hidtil usete vækst i den irske økonomi og på ejendomsmarkedet i Irland. I absolutte tal steg AIB's realkredit- og byggelån med 336 % mellem 2002 og 2006, og bankens eksponering over for denne sektor steg fra 19 % i 2002 til 36 % i 2008. I sin stræben efter volumen og i en tid uden finansieringsbegrænsninger tog banken uforholdsmæssigt store risici med hensyn til eksponering (dvs. dens fokusering på realkredit- og byggelån), men også med hensyn til de tilbudte typer realkreditlån (dvs. tracker-realkreditlån (21)). |
| --- | --- |

(33)

I årene forud for finanskrisen besluttede AIB at holde trit med den hidtil usete vækst i den irske økonomi og på ejendomsmarkedet i Irland. I absolutte tal steg AIB's realkredit- og byggelån med 336 % mellem 2002 og 2006, og bankens eksponering over for denne sektor steg fra 19 % i 2002 til 36 % i 2008. I sin stræben efter volumen og i en tid uden finansieringsbegrænsninger tog banken uforholdsmæssigt store risici med hensyn til eksponering (dvs. dens fokusering på realkredit- og byggelån), men også med hensyn til de tilbudte typer realkreditlån (dvs. tracker-realkreditlån (21)).

| (34) | Tilbagegangen på det irske ejendomsmarked, det efterfølgende fald i ejendomspriserne samt den irske økonomis afmatning fra 2008 og fremefter medførte en væsentlig forringelse af kvaliteten af AIB's aktiver og en voldsom værdiforringelse af bankens udlånsportefølje, hvilket reducerede bankens kapitalbuffer. |
| --- | --- |

(34)

Tilbagegangen på det irske ejendomsmarked, det efterfølgende fald i ejendomspriserne samt den irske økonomis afmatning fra 2008 og fremefter medførte en væsentlig forringelse af kvaliteten af AIB's aktiver og en voldsom værdiforringelse af bankens udlånsportefølje, hvilket reducerede bankens kapitalbuffer.

| (35) | For at finansiere den hastige vækst øgede banken sin afhængighed af engrosfinansiering fra ca. 35 % i 2004 til 42 % i 2006, mens udlåns-/indlånskvoten (»LDR«) steg fra 101 % i 2002 til 157 % i 2007. |
| --- | --- |

(35)

For at finansiere den hastige vækst øgede banken sin afhængighed af engrosfinansiering fra ca. 35 % i 2004 til 42 % i 2006, mens udlåns-/indlånskvoten (»LDR«) steg fra 101 % i 2002 til 157 % i 2007.

| (36) | Efter Lehman Brothers Holdings Inc.'s sammenbrud i september 2008 indskrænkede turbulensen på de globale finansielle markeder AIB's adgang til finansiering (ligesom det var tilfældet for andre irske banker) og påvirkede bankens muligheder for at fortsætte sine almindelige operationer. Derfor greb staten i første omgang ind ved at yde finansieringsgarantier. I et miljø med øgede finansieringsomkostninger (dvs. høje indlånsrenter og garantigebyrer) og et kraftigt fald i Den Europæiske Centralbanks (»ECB«'s) basisrente (22) resulterede bankens tracker-realkreditlån (ca. 45 % af AIB's udlånsportefølje på realkreditmarkedet i 2011) i en væsentligt reduceret nettorentemarginal (»NIM«) for banken. |
| --- | --- |

(36)

Efter Lehman Brothers Holdings Inc.'s sammenbrud i september 2008 indskrænkede turbulensen på de globale finansielle markeder AIB's adgang til finansiering (ligesom det var tilfældet for andre irske banker) og påvirkede bankens muligheder for at fortsætte sine almindelige operationer. Derfor greb staten i første omgang ind ved at yde finansieringsgarantier. I et miljø med øgede finansieringsomkostninger (dvs. høje indlånsrenter og garantigebyrer) og et kraftigt fald i Den Europæiske Centralbanks (»ECB«'s) basisrente (22) resulterede bankens tracker-realkreditlån (ca. 45 % af AIB's udlånsportefølje på realkreditmarkedet i 2011) i en væsentligt reduceret nettorentemarginal (»NIM«) for banken.

| (37) | Den betydelige forringelse af AIB's finansielle position gjorde, at banken deltog i alle de støtteforanstaltninger, som den irske stat iværksatte for at bevare den finansielle stabilitet i landet. Ud over statsgarantierne modtog AIB kapitaltilførsler fra staten og nød godt af overførsler af aktiver til National Asset Management Agency (»NAMA«) (23) for at få saneret bankens balance. |
| --- | --- |

(37)

Den betydelige forringelse af AIB's finansielle position gjorde, at banken deltog i alle de støtteforanstaltninger, som den irske stat iværksatte for at bevare den finansielle stabilitet i landet. Ud over statsgarantierne modtog AIB kapitaltilførsler fra staten og nød godt af overførsler af aktiver til National Asset Management Agency (»NAMA«) (23) for at få saneret bankens balance.

| (38) | Finanskrisen påvirkede tilsvarende EBS' finansielle position, navnlig som følge af det voldsomme fald i ejendomsværdierne i Irland. Inden krisen havde EBS opbygget en omfattende udlånsportefølje inden for udlån til erhvervsejendomme. |
| --- | --- |

(38)

Finanskrisen påvirkede tilsvarende EBS' finansielle position, navnlig som følge af det voldsomme fald i ejendomsværdierne i Irland. Inden krisen havde EBS opbygget en omfattende udlånsportefølje inden for udlån til erhvervsejendomme.

| (39) | EBS var nødt til at acceptere omfattende værdiforringelser af bankens udlån til erhverv og dens realkreditportefølje. EBS' adgang til finansiering blev gradvist forringet og blev i sidste ende helt lukket. Det betød, at EBS på grund af sin sårbare position var tvunget til at anmode om anvendelse af statens støtteforanstaltninger. EBS havde brug for finansieringsgarantier, overførsler af aktiver til NAMA og kapitaltilførsler. |
| --- | --- |

(39)

EBS var nødt til at acceptere omfattende værdiforringelser af bankens udlån til erhverv og dens realkreditportefølje. EBS' adgang til finansiering blev gradvist forringet og blev i sidste ende helt lukket. Det betød, at EBS på grund af sin sårbare position var tvunget til at anmode om anvendelse af statens støtteforanstaltninger. EBS havde brug for finansieringsgarantier, overførsler af aktiver til NAMA og kapitaltilførsler.

2.3.   STØTTEFORANSTALTNINGERNE

| (40) | Som følge af de problemer, som AIB og EBS stod over for, måtte staten yde omfattende støtte til både AIB og EBS individuelt og til banken (den fusionerede enhed). |
| --- | --- |

(40)

Som følge af de problemer, som AIB og EBS stod over for, måtte staten yde omfattende støtte til både AIB og EBS individuelt og til banken (den fusionerede enhed).

| (41) | Individuelt modtog både AIB og EBS garantier for deres gældsinstrumenter under henholdsvis Credit Institutions Financial Support-ordningen (»CIFS«) (24) og Eligible Liability Guarantee-ordningen (»ELG«) (25) samt foranstaltninger med henblik på overtagelse af værdiforringede aktiver, som bestod i overførsel af problematiske aktiver til NAMA. |
| --- | --- |

(41)

Individuelt modtog både AIB og EBS garantier for deres gældsinstrumenter under henholdsvis Credit Institutions Financial Support-ordningen (»CIFS«) (24) og Eligible Liability Guarantee-ordningen (»ELG«) (25) samt foranstaltninger med henblik på overtagelse af værdiforringede aktiver, som bestod i overførsel af problematiske aktiver til NAMA.

| (42) | AIB og EBS modtog endvidere gentagne gange kapitalstøtte (26). |
| --- | --- |

(42)

AIB og EBS modtog endvidere gentagne gange kapitalstøtte (26).

| (43) | Derudover udstedte staten garantier for den likviditetsstøtte i en krisesituation, som den irske centralbank ydede. |
| --- | --- |

(43)

Derudover udstedte staten garantier for den likviditetsstøtte i en krisesituation, som den irske centralbank ydede.

| (44) | Banken nød fortsat godt af garantiordningen for støtteberettigede passiver (ELG-ordningen) og blev rekapitaliseret i juli 2011 (27) ved indskud af egenkapital, en kapitaltilførsel (28) og betingede kapitalbeviser. |
| --- | --- |

(44)

Banken nød fortsat godt af garantiordningen for støtteberettigede passiver (ELG-ordningen) og blev rekapitaliseret i juli 2011 (27) ved indskud af egenkapital, en kapitaltilførsel (28) og betingede kapitalbeviser.

| (45) | Bankens samlede rekapitaliseringsforanstaltninger (herunder præferenceaktier og betingede kapitalinstrumenter) beløber sig til 20,775 mia. EUR. De forskellige kapitaltilførsler betød, at den irske stat ejer 99,8 % af bankens ordinære aktier gennem den nationale pensionsreservefond (»NPRFC«). |
| --- | --- |

(45)

Bankens samlede rekapitaliseringsforanstaltninger (herunder præferenceaktier og betingede kapitalinstrumenter) beløber sig til 20,775 mia. EUR. De forskellige kapitaltilførsler betød, at den irske stat ejer 99,8 % af bankens ordinære aktier gennem den nationale pensionsreservefond (»NPRFC«).

| (46) | Derudover ejer NPRFC præferenceaktier for et beløb på 3,5 mia. EUR, som oprindeligt blev tilført AIB i 2009 og godkendt ved Kommissionens afgørelse i sag N 241/09 (29). Banken bestemmer selv over disse aktiers indløsning/tilbagekøb. Fra maj 2014 (dvs. fem år efter tilførslen) vil kursen for disse aktier stige med 25 %, så indløsning vil ske til 125 % af den pålydende værdi. |
| --- | --- |

(46)

Derudover ejer NPRFC præferenceaktier for et beløb på 3,5 mia. EUR, som oprindeligt blev tilført AIB i 2009 og godkendt ved Kommissionens afgørelse i sag N 241/09 (29). Banken bestemmer selv over disse aktiers indløsning/tilbagekøb. Fra maj 2014 (dvs. fem år efter tilførslen) vil kursen for disse aktier stige med 25 %, så indløsning vil ske til 125 % af den pålydende værdi.

| (47) | Tabel 3 giver et overblik over alle de støtteforanstaltninger, som AIB, EBS og banken (den fusionerede enhed) har nydt godt af.

  Tabel 3


  Oversigt over støtteforanstaltninger, som AIB, EBS og banken (den fusionerede enhed AIB/EBS) har nydt godt af


  (der er nogle gange forskel på de godkendte beløb og de faktisk udbetalte beløb) | Foranstaltningens art | Beløb
  (mia. EUR) | Afkast |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foranstaltninger til fordel for AIB (alene) |
| a | Garantier under CIFS-ordningen
  (beløb for garanterede passiver) | Op til 133 | I henhold til CIFS-ordningen |
| b | Garantier under ELG-ordningen
  (beløb for garanterede passiver) | Op til 62,5 | I henhold til ELG-ordningen |
| c | Overtagelse af værdiforringede aktiver — overførsler til NAMA | 20,4

  (skønnet støttebeløb = 1,6)
   (30) | Ikke relevant — det gennemsnitlige nedslag var på ca. 56 % |
| d | Rekapitalisering i form af præferenceaktier, maj 2009 | 3,5 | 8 % p.a. eller ordinære aktier |
| e | Rekapitalisering i form af ny egenkapital, december 2010 | 3,7 | |
| f | Statsgaranti for likviditetsstøtte i en krisesituation (»ELA«) frem til K2 2011 | [5-15] (31) | |
| | | | |
| Foranstaltninger til fordel for EBS |
| g | Garantier under CIFS-ordningen
  (beløb for garanterede passiver) | Op til 14,4 | I henhold til CIFS-ordningen |
| h | Garantier under ELG-ordningen
  (beløb for garanterede passiver) | Op til 8,0 | I henhold til ELG-ordningen |
| i | Overtagelse af værdiforringede aktiver — overførsler til NAMA | 0,9

  (skønnet støttebeløb = 0,1)
   (30) | Ikke relevant — det gennemsnitlige nedslag var på ca. 57 % |
| j | Rekapitalisering i form af særlige investeringsaktier (SIS), maj og december 2010 | 0,625 | Kan give afkast i form af dividendeudbetaling, hvis der er tilstrækkelige reserver til udlodning |
| k | Rekapitalisering ved direkte støtte i form af en egenveksel, december 2010 | 0,250 | Intet separat afkast |
| l | Statsgaranti for ELA | [0-5] | |
| Foranstaltninger til fordel for banken (den fusionerede enhed) |
| m | Rekapitalisering i form af ordinære aktier (placering), juli 2011 | 5,0 | |
| n | Rekapitalisering i form af betingede kapitalbeviser, juli 2011 | 1,6 | Fast obligatorisk rente på 10 % p.a. |
| o | Rekapitalisering i form af kapitalindskud, juli 2011 | 6,1 | Ingen modydelse |
| | | | |
| | Kombineret rekapitalisering i alt (d + e + j + k + m + n + o) | 20,775 | |
| Kilde: De irske myndigheder og omstruktureringsplaner for AIB og EBS samt banken. |

(47)

Tabel 3 giver et overblik over alle de støtteforanstaltninger, som AIB, EBS og banken (den fusionerede enhed) har nydt godt af.

Tabel 3

Oversigt over støtteforanstaltninger, som AIB, EBS og banken (den fusionerede enhed AIB/EBS) har nydt godt af

(der er nogle gange forskel på de godkendte beløb og de faktisk udbetalte beløb)

Foranstaltningens art

Beløb

(mia. EUR)

Afkast

Foranstaltninger til fordel for AIB (alene)

a

Garantier under CIFS-ordningen

(beløb for garanterede passiver)

Op til 133

I henhold til CIFS-ordningen

b

Garantier under ELG-ordningen

(beløb for garanterede passiver)

Op til 62,5

I henhold til ELG-ordningen

c

Overtagelse af værdiforringede aktiver — overførsler til NAMA

20,4

(skønnet støttebeløb = 1,6)
   (30)

Ikke relevant — det gennemsnitlige nedslag var på ca. 56 %

d

Rekapitalisering i form af præferenceaktier, maj 2009

3,5

8 % p.a. eller ordinære aktier

e

Rekapitalisering i form af ny egenkapital, december 2010

3,7

f

Statsgaranti for likviditetsstøtte i en krisesituation (»ELA«) frem til K2 2011

[5-15] (31)

Foranstaltninger til fordel for EBS

g

Garantier under CIFS-ordningen

(beløb for garanterede passiver)

Op til 14,4

I henhold til CIFS-ordningen

h

Garantier under ELG-ordningen

(beløb for garanterede passiver)

Op til 8,0

I henhold til ELG-ordningen

i

Overtagelse af værdiforringede aktiver — overførsler til NAMA

0,9

(skønnet støttebeløb = 0,1)
   (30)

Ikke relevant — det gennemsnitlige nedslag var på ca. 57 %

j

Rekapitalisering i form af særlige investeringsaktier (SIS), maj og december 2010

0,625

Kan give afkast i form af dividendeudbetaling, hvis der er tilstrækkelige reserver til udlodning

k

Rekapitalisering ved direkte støtte i form af en egenveksel, december 2010

0,250

Intet separat afkast

l

Statsgaranti for ELA

[0-5]

Foranstaltninger til fordel for banken (den fusionerede enhed)

m

Rekapitalisering i form af ordinære aktier (placering), juli 2011

5,0

n

Rekapitalisering i form af betingede kapitalbeviser, juli 2011

1,6

Fast obligatorisk rente på 10 % p.a.

o

Rekapitalisering i form af kapitalindskud, juli 2011

6,1

Ingen modydelse

Kombineret rekapitalisering i alt (d + e + j + k + m + n + o)

20,775

Kilde: De irske myndigheder og omstruktureringsplaner for AIB og EBS samt banken.

2.4.   DE INDIVIDUELLE OMSTRUKTURERINGSPLANER

| (48) | De irske myndigheder forelagde en første omstruktureringsplan for AIB i november 2009, som indeholdt de første forslag til, hvordan AIB's rentabilitet kunne genoprettes. Irland forelagde en opdateret udgave af planen i maj 2010, som bl.a. indeholdt yderligere afhændelser (AIB's datterselskaber i Polen, Det Forenede Kongerige og USA) for at overholde de nye lovbestemte minimumskapitalkrav, som finanstilsynsmyndigheden bebudede under PCAR-undersøgelsen i marts 2010. |
| --- | --- |

(48)

De irske myndigheder forelagde en første omstruktureringsplan for AIB i november 2009, som indeholdt de første forslag til, hvordan AIB's rentabilitet kunne genoprettes. Irland forelagde en opdateret udgave af planen i maj 2010, som bl.a. indeholdt yderligere afhændelser (AIB's datterselskaber i Polen, Det Forenede Kongerige og USA) for at overholde de nye lovbestemte minimumskapitalkrav, som finanstilsynsmyndigheden bebudede under PCAR-undersøgelsen i marts 2010.

| (49) | EBS' omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 31. maj 2010, var baseret på en intern omstrukturering af EBS for at sikre bankens rentabilitet, kombineret med et hurtigt salg til tredjemand. Ifølge denne plan ville EBS opgive sin udlånsvirksomhed til erhvervsejendomme og sætte fornyet fokus på sine aktiviteter på detailindlånsmarkedet og markedet for realkreditlån. EBS ville mindske sin afhængighed af (kortfristet) engrosfinansiering og i stedet fokusere på detailindlån. |
| --- | --- |

(49)

EBS' omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 31. maj 2010, var baseret på en intern omstrukturering af EBS for at sikre bankens rentabilitet, kombineret med et hurtigt salg til tredjemand. Ifølge denne plan ville EBS opgive sin udlånsvirksomhed til erhvervsejendomme og sætte fornyet fokus på sine aktiviteter på detailindlånsmarkedet og markedet for realkreditlån. EBS ville mindske sin afhængighed af (kortfristet) engrosfinansiering og i stedet fokusere på detailindlån.

2.5.   OMSTRUKTURERINGSFORANSTALTNINGER, SOM BANKEN (AIB OG EBS SOM FUSIONERET ENHED) ALLEREDE HAVDE IVÆRKSAT

| (50) | Banken havde allerede iværksat en lang række omstruktureringsforanstaltninger, inden den forelagde den endelige udgave af omstruktureringsplanen, for at opfylde målene om langsigtet rentabilitet, eget bidrag og byrdefordeling. Disse foranstaltninger omfatter forretningsafhændelser, nedgearing på aktivsiden, passivstyring (32) og omkostningsreduktion, som vist nedenfor (33):






  — | forretningsafhændelser, der har genereret 3,3 mia. EUR i kernekapital:






  Sep. 10 | Salg af Goodbody Stockbrokers |
| --- | --- | --- | --- |
| Nov. 10 | Salg af 23,9 % i M&T Corporation |
| Feb. 11 | Overførsel af Anglo Irish Banks indlån på 9 mia. EUR til AIB |
| Apr. 11 | Salg af 70,36 % i det polske BZWBK |
| Apr. 11 | Salg af 50,00 % i det polske BZWBK Asset Management |
| Maj 11 | Salg af 49,99 % i Bulgarian American Credit Bank |
| Aug. 11 | Salg af AIB International Financial Services |
| Aug. 11 | Salg af AIB Jersey Trust |
| Jan. 12 | AIB offentliggør beslutning om at bringe jointventuret med Aviva Life Holdings Ireland Ltd til ophør |
| Apr. 12 | AIB offentliggør beslutning om at indstille operationerne på Isle of Man og Jersey |
| Apr. 12 | Salg af aktiviteter i AIB Baltics |
| Juni 12 | Salg af AIB Investment Managers |
| Aug. 12 | Salg af kapitalinteresser i polske ejendomsfonde |

(50)

Banken havde allerede iværksat en lang række omstruktureringsforanstaltninger, inden den forelagde den endelige udgave af omstruktureringsplanen, for at opfylde målene om langsigtet rentabilitet, eget bidrag og byrdefordeling. Disse foranstaltninger omfatter forretningsafhændelser, nedgearing på aktivsiden, passivstyring (32) og omkostningsreduktion, som vist nedenfor (33):

—

forretningsafhændelser, der har genereret 3,3 mia. EUR i kernekapital:

Sep. 10

Salg af Goodbody Stockbrokers

Nov. 10

Salg af 23,9 % i M&T Corporation

Feb. 11

Overførsel af Anglo Irish Banks indlån på 9 mia. EUR til AIB

Apr. 11

Salg af 70,36 % i det polske BZWBK

Apr. 11

Salg af 50,00 % i det polske BZWBK Asset Management

Maj 11

Salg af 49,99 % i Bulgarian American Credit Bank

Aug. 11

Salg af AIB International Financial Services

Aug. 11

Salg af AIB Jersey Trust

Jan. 12

AIB offentliggør beslutning om at bringe jointventuret med Aviva Life Holdings Ireland Ltd til ophør

Apr. 12

AIB offentliggør beslutning om at indstille operationerne på Isle of Man og Jersey

Apr. 12

Salg af aktiviteter i AIB Baltics

Juni 12

Salg af AIB Investment Managers

Aug. 12

Salg af kapitalinteresser i polske ejendomsfonde

| — | overførsler af aktiver for 21,3 mia. EUR til NAMA |
| --- | --- |

—

overførsler af aktiver for 21,3 mia. EUR til NAMA

| — | nedgearing på aktivsiden i forlængelse af PLAR 2011 på 20,5 mia. EUR (afsluttet) |
| --- | --- |

—

nedgearing på aktivsiden i forlængelse af PLAR 2011 på 20,5 mia. EUR (afsluttet)

| — | passivstyring/tilbagekøb af gæld i henholdsvis 2009, 2010 og 2011 bidrog med 5,4 mia. EUR i kernekapital:






  Juni 09 | Tilbagekøb af hybrid kernekapital + 1,1 mia. EUR i kapitalindskud |
| --- | --- | --- |
| Mar. 10 | Tilbagekøb af supplerende obligationskapital + 0,4 mia. EUR i kapitalindskud |
| Jan. 11 | Tilbagekøb af supplerende obligationskapital + 1,5 mia. EUR i kapitalindskud |
| Juli 11 | Tilbagekøb af egentlig og supplerende obligationskapital + 2,1 mia. EUR i kapitalindskud |
| Juni 10- Feb. 11 | Serier af tilbagekøb af egentlig og supplerende obligationskapital i EBS + 0,3 mia. EUR i kapitalindskud |

—

passivstyring/tilbagekøb af gæld i henholdsvis 2009, 2010 og 2011 bidrog med 5,4 mia. EUR i kernekapital:

Juni 09

Tilbagekøb af hybrid kernekapital + 1,1 mia. EUR i kapitalindskud

Mar. 10

Tilbagekøb af supplerende obligationskapital + 0,4 mia. EUR i kapitalindskud

Jan. 11

Tilbagekøb af supplerende obligationskapital + 1,5 mia. EUR i kapitalindskud

Juli 11

Tilbagekøb af egentlig og supplerende obligationskapital + 2,1 mia. EUR i kapitalindskud

Juni 10- Feb. 11

Serier af tilbagekøb af egentlig og supplerende obligationskapital i EBS + 0,3 mia. EUR i kapitalindskud

| — | lukning af afdelinger (68 i Irland, 22 EBS-forretningssteder, 22 AIB UK-afdelinger) |
| --- | --- |

—

lukning af afdelinger (68 i Irland, 22 EBS-forretningssteder, 22 AIB UK-afdelinger)

| — | førtidspensionering og frivilligt fratrædelsesprogram: en reduktion på +/– 2 877 FTE (34) pr. 31. december 2013 med planer om yderligere fratrædelser |
| --- | --- |

—

førtidspensionering og frivilligt fratrædelsesprogram: en reduktion på +/– 2 877 FTE (34) pr. 31. december 2013 med planer om yderligere fratrædelser

| — | fuldstændig udskiftning af bestyrelsen og den øverste ledelse (i forhold til profilen fra før september 2008) |
| --- | --- |

—

fuldstændig udskiftning af bestyrelsen og den øverste ledelse (i forhold til profilen fra før september 2008)

| — | nyt fokus på Irland med erhvervs- og detailbankvirksomhed. |
| --- | --- |

—

nyt fokus på Irland med erhvervs- og detailbankvirksomhed.

2.6.   OMSTRUKTURERINGSPLAN FOR BANKEN (DEN FUSIONEREDE ENHED AIB/EBS)

| (51) | Den 28. september 2012 forelagde de irske myndigheder en omstruktureringsplan for banken for perioden 2012-2015. De irske myndigheder ændrede og supplerede planen flere gange, og omstruktureringsperioden blev i sidste ende fastsat til 2014-2017. |
| --- | --- |

(51)

Den 28. september 2012 forelagde de irske myndigheder en omstruktureringsplan for banken for perioden 2012-2015. De irske myndigheder ændrede og supplerede planen flere gange, og omstruktureringsperioden blev i sidste ende fastsat til 2014-2017.

| (52) | De irske myndigheder fremsendte et basisscenarie, et alternativt basisscenarie baseret på mere forsigtige antagelser og et negativt scenarie for at påvise bankens evne til at opnå langsigtet rentabilitet. |
| --- | --- |

(52)

De irske myndigheder fremsendte et basisscenarie, et alternativt basisscenarie baseret på mere forsigtige antagelser og et negativt scenarie for at påvise bankens evne til at opnå langsigtet rentabilitet.

| (53) | Ved omstruktureringsperiodens udløb forventer banken igen at være en solid, rentabel og velfunderet institution med sunde kapitalprocenter og en mere traditionel forretningsmodel. Planen omfatter en forretningsstrategi, der positionerer banken som en almindelig mindre bank med primært fokus på Irland, i forhold til den koncern med internationalt diversificerede finansielle tjenesteydelser, som den var inden krisen. Bankens driftsstruktur er baseret på tre fokuspunkter — Domestic Core Bank, AIB UK (afdelingen i Det Forenede Kongerige, som omfatter aktiviteter i Storbritannien og Nordirland) og Financial Solutions Group, som blev oprettet i 2012. |
| --- | --- |

(53)

Ved omstruktureringsperiodens udløb forventer banken igen at være en solid, rentabel og velfunderet institution med sunde kapitalprocenter og en mere traditionel forretningsmodel. Planen omfatter en forretningsstrategi, der positionerer banken som en almindelig mindre bank med primært fokus på Irland, i forhold til den koncern med internationalt diversificerede finansielle tjenesteydelser, som den var inden krisen. Bankens driftsstruktur er baseret på tre fokuspunkter — Domestic Core Bank, AIB UK (afdelingen i Det Forenede Kongerige, som omfatter aktiviteter i Storbritannien og Nordirland) og Financial Solutions Group, som blev oprettet i 2012.

| (54) | Hoveddrivkræfterne bag bankens fornyede rentabilitet er:






  a) | omlægning af banken til en mindre bank med en bedre finansieringsprofil og primært fokus på Irland |
| --- | --- | --- |

(54)

Hoveddrivkræfterne bag bankens fornyede rentabilitet er:

a)

omlægning af banken til en mindre bank med en bedre finansieringsprofil og primært fokus på Irland

| b) | forbedrede rentabilitetsniveauer gennem en forbedring af NIM, omkostningsnedskæringer og markant reducerede omkostninger i forbindelse med værdiforringede aktiver |
| --- | --- |

b)

forbedrede rentabilitetsniveauer gennem en forbedring af NIM, omkostningsnedskæringer og markant reducerede omkostninger i forbindelse med værdiforringede aktiver

| c) | en stærk kapitalbuffer. |
| --- | --- |

c)

en stærk kapitalbuffer.

2.6.1.   Basisscenariet

2.6.1.1.   Makroøkonomiske antagelser og centrale finansielle prognoser

| (55) | I basisscenariet antages det, at det irske bruttonationalprodukt (»BNP«) vil stige med 2,2 % i 2014 og accelerere i 2015, 2016og 2017 med henholdsvis 2,8 %, 3,2 % og 3,2 %. I Det Forenede Kongerige forventes BNP at stige med 1,9 % i 2014, 2,1 % i 2015, 2,5 % i 2016 og 2,5 % i 2017. |
| --- | --- |

(55)

I basisscenariet antages det, at det irske bruttonationalprodukt (»BNP«) vil stige med 2,2 % i 2014 og accelerere i 2015, 2016og 2017 med henholdsvis 2,8 %, 3,2 % og 3,2 %. I Det Forenede Kongerige forventes BNP at stige med 1,9 % i 2014, 2,1 % i 2015, 2,5 % i 2016 og 2,5 % i 2017.

| (56) | Beskæftigelsen forventes at stige gennem hele omstruktureringsperioden med en forventet stigning på 0,8 % i 2014, 1,5 % i 2015, 2 % i 2016 og 2 % i 2017. |
| --- | --- |

(56)

Beskæftigelsen forventes at stige gennem hele omstruktureringsperioden med en forventet stigning på 0,8 % i 2014, 1,5 % i 2015, 2 % i 2016 og 2 % i 2017.

| (57) | Boligmarkedet og byggeriet forventes at komme i gang igen efter en periode med et særdeles lavt aktivitetsniveau. Boligpriserne forventes at stige med 3 % i 2014, 3 % i 2015, 2,5 % i 2016 og 2,5 % i 2017. |
| --- | --- |

(57)

Boligmarkedet og byggeriet forventes at komme i gang igen efter en periode med et særdeles lavt aktivitetsniveau. Boligpriserne forventes at stige med 3 % i 2014, 3 % i 2015, 2,5 % i 2016 og 2,5 % i 2017.

| (58) | Bankens omstruktureringsplan udmønter sig i følgende finansielle prognoser under basisscenariet:

  Tabel 4


  Bankens finansielle resultater og finansielle prognoser under basisscenariet












  Finansielle nøgletal | 2012
  Faktisk | 2013
  Faktisk | 2014
  Plan | 2015
  Plan | 2016
  Plan | 2017
  Plan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapital og risikovægtede aktiver (»RVA'er«) |
| — | Kernekapitalprocent (»CT1«) eller egentlig kernekapitalprocent (CET1) (%) |

(58)

Bankens omstruktureringsplan udmønter sig i følgende finansielle prognoser under basisscenariet:

Tabel 4

Bankens finansielle resultater og finansielle prognoser under basisscenariet

Finansielle nøgletal

2012

Faktisk

2013

Faktisk

2014

Plan

2015

Plan

2016

Plan

2017

Plan

—   Kapital og risikovægtede aktiver (»RVA'er«)

—

Kernekapitalprocent (»CT1«) eller egentlig kernekapitalprocent (CET1) (%)

15,2 %

14,3 %

[10-20 %]

[10-20 %]

[10-20 %]

[10-20 %]

| — | Kapitalbuffer (mio. EUR) vs. 8 % CT1/CET1 |
| --- | --- |

—

Kapitalbuffer (mio. EUR) vs. 8 % CT1/CET1

5 133

3 934

[0-5 000]

[5 000-10 000]

[5 000-10 000]

[5 000-10 000]

| — | RVA'er (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

RVA'er (mio. EUR)

71 417

62 395

[55 000-65 000]

[55 000-65 000]

[55 000-65 000]

[55 000-65 000]

—   Rentabilitet

| — | NIM — ekskl. ELG (%) |
| --- | --- |

—

NIM — ekskl. ELG (%)

1,22 %

1,37 %

[1,5-2,25 %]

[1,5-2,25 %]

[1,5-2,25 %]

[1,5-2,25 %]

| — | Forhold mellem omkostninger og indtjening |
| --- | --- |

—

Forhold mellem omkostninger og indtjening

123 %

77 %

[60-70 %]

[50-60 %]

[45-55 %]

[45-55 %]

| — | Overskud efter skat (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Overskud efter skat (mio. EUR)

(3 557)

(1 597)

[0-750]

[0-750]

[250-1 250]

[250-1 250]

| — | Egenkapitalforrentning (»ROE«) (35) |
| --- | --- |

—

Egenkapitalforrentning (»ROE«) (35)

– 37,0 %

– 21,5 %

[0,5-10 %]

[0,5-10 %]

[5-15 %]

[5-15 %]

—   Finansiering

| — | LDR |
| --- | --- |

—

LDR

115 %

100 %

[95-120 %]

[95-120 %]

[95-120 %]

[95-120 %]

| — | ECB-afhængighed (% af forpligtelser i alt (36)) |
| --- | --- |

—

ECB-afhængighed (% af forpligtelser i alt (36))

20 %

12 %

[10-20 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

[< 10 %]

—   Andet

| — | Bruttoudlån og forskud til kunder (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Bruttoudlån og forskud til kunder (mio. EUR)

89 872

82 851

[70 000-80 000]

[65 000-75 000]

[65 000-75 000]

[65 000-75 000]

| — | Aktiver i alt (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Aktiver i alt (mio. EUR)

122 501

117 734

[100 000-150 000]

[100 000-150 000]

[100 000-150 000]

[100 000-150 000]

| — | FTE (antal) |
| --- | --- |

—

FTE (antal)

13 429

11 431

[10 000-15 000]

[8 000-13 000]

[8 000-13 000]

[8 000-13 000]

Kilde: Bankens omstruktureringsplan og supplerende fremlæggelse af 10. januar 2014, AIB's årsrapport 2013.

2.6.1.2.   Hoveddrivkræfterne bag bankens fornyede rentabilitet

i)   En mindre bank med indenlandsk fokus og en bedre finansieringsprofil

| (59) | Gennem omfattende nedgearing på aktivsiden af ikkekerneaktiver (37) sigter banken mod at blive en betydeligt mindre institution, end den var før finanskrisen. Banken har allerede foretaget en væsentlig nedgearing i form af afhændelse af flere af sine forretningsaktiviteter, nedgearing på aktivsiden og overførsel af aktiver relateret til højrisikoejendomme til NAMA (21,3 mia. EUR), hvorved det i vid udstrækning er lykkedes for banken at reducere balancestørrelsen. AIB Group's samlede aktiver er blevet reduceret fra 136,7 mia. EUR ved udgangen af 2011 til 117,7 mia. EUR pr. 31. december 2013 (en reduktion på 14 %) (38). |
| --- | --- |

(59)

Gennem omfattende nedgearing på aktivsiden af ikkekerneaktiver (37) sigter banken mod at blive en betydeligt mindre institution, end den var før finanskrisen. Banken har allerede foretaget en væsentlig nedgearing i form af afhændelse af flere af sine forretningsaktiviteter, nedgearing på aktivsiden og overførsel af aktiver relateret til højrisikoejendomme til NAMA (21,3 mia. EUR), hvorved det i vid udstrækning er lykkedes for banken at reducere balancestørrelsen. AIB Group's samlede aktiver er blevet reduceret fra 136,7 mia. EUR ved udgangen af 2011 til 117,7 mia. EUR pr. 31. december 2013 (en reduktion på 14 %) (38).

| (60) | Dette omfattende nedgearings-/nedjusteringsprogram, som banken har gennemført, har sammen med en voksende kundeindlånsbase (fra og med 2011) været med til at forbedre bankens finansieringsprofil. Kundeindlånenes andel af de samlede finansieringskilder (dvs. forpligtelser i alt (39)) er steget fra 49,7 % ved udgangen af 2011 til 61,2 % ved udgangen af 2013, mens LDR faldt fra 138 % ved udgangen af 2011 til 100 % pr. 31. december 2013. |
| --- | --- |

(60)

Dette omfattende nedgearings-/nedjusteringsprogram, som banken har gennemført, har sammen med en voksende kundeindlånsbase (fra og med 2011) været med til at forbedre bankens finansieringsprofil. Kundeindlånenes andel af de samlede finansieringskilder (dvs. forpligtelser i alt (39)) er steget fra 49,7 % ved udgangen af 2011 til 61,2 % ved udgangen af 2013, mens LDR faldt fra 138 % ved udgangen af 2011 til 100 % pr. 31. december 2013.

| (61) | Banken agter i løbet af omstruktureringsperioden yderligere at øge kundeindlånenes andel af de samlede finansieringskilder (dvs. forpligtelser i alt), mens ECB-finansieringens andel forventes at falde markant i løbet af omstruktureringsperioden fra 20 % i 2012 til [< 10 %] i 2017 (dvs. et fald på 15-25 mia. EUR) i kraft af projekteret lavere udlånsvolumen (40), indløsning af NAMA-obligationer (41) og øgede bankindlån. |
| --- | --- |

(61)

Banken agter i løbet af omstruktureringsperioden yderligere at øge kundeindlånenes andel af de samlede finansieringskilder (dvs. forpligtelser i alt), mens ECB-finansieringens andel forventes at falde markant i løbet af omstruktureringsperioden fra 20 % i 2012 til [< 10 %] i 2017 (dvs. et fald på 15-25 mia. EUR) i kraft af projekteret lavere udlånsvolumen (40), indløsning af NAMA-obligationer (41) og øgede bankindlån.

| (62) | Banken er gradvist ved igen at opnå adgang til engrosmarkedet. I januar og september 2013 foretog den to realkreditobligationsemissioner på hver 500 mio. EUR. I oktober 2013 udstedte banken som den første irske bank nogensinde kreditkortsobligationer for 500 mio. EUR. I november 2013 lykkedes det banken at placere for 500 mio. EUR treårsgæld helt uden sikkerhed. Dette var bankens første ikkegaranterede lånetransaktion siden 2009. I marts 2014 udstedte banken en særligt dækket obligation på 500 mio. EUR med en løbetid på syv år. Dette er den særligt dækkede obligation, som AIB har udstedt siden 2007, der har haft længst løbetid. |
| --- | --- |

(62)

Banken er gradvist ved igen at opnå adgang til engrosmarkedet. I januar og september 2013 foretog den to realkreditobligationsemissioner på hver 500 mio. EUR. I oktober 2013 udstedte banken som den første irske bank nogensinde kreditkortsobligationer for 500 mio. EUR. I november 2013 lykkedes det banken at placere for 500 mio. EUR treårsgæld helt uden sikkerhed. Dette var bankens første ikkegaranterede lånetransaktion siden 2009. I marts 2014 udstedte banken en særligt dækket obligation på 500 mio. EUR med en løbetid på syv år. Dette er den særligt dækkede obligation, som AIB har udstedt siden 2007, der har haft længst løbetid.

| (63) | I lyset af de oplysninger, der er tilgængelige på indeværende tidspunkt om sammensætningen af likviditetsdækningskvoten (»LCR«), som fortsat er under behandling på EU-plan (42), forventer banken en likviditetsdækningskvote i omstruktureringsperioden, som ligger et godt stykke over minimumskravene (jf. tabel 5).

  Tabel 5


  Bankens likviditetskvoter










  (%) |
| --- | --- |
| Likviditetskvoter | 2014
  Plan | 2015
  Plan | 2016
  Plan | 2017
  Plan |
| LCR | [75-150] | [75-170] | [75-170] | [75-170] |
| Minimums-LCR i forordning (EU) nr. 575/2013 | | 60 | 70 | 80 |
| Langsigtet likviditetskvote | [70-120] | [70-120] | [70-120] | [70-120] |
| Kilde: Bankens omstruktureringsplan. |

(63)

I lyset af de oplysninger, der er tilgængelige på indeværende tidspunkt om sammensætningen af likviditetsdækningskvoten (»LCR«), som fortsat er under behandling på EU-plan (42), forventer banken en likviditetsdækningskvote i omstruktureringsperioden, som ligger et godt stykke over minimumskravene (jf. tabel 5).

Tabel 5

Bankens likviditetskvoter

(%)

Likviditetskvoter

2014

Plan

2015

Plan

2016

Plan

2017

Plan

LCR

[75-150]

[75-170]

[75-170]

[75-170]

Minimums-LCR i forordning (EU) nr. 575/2013

60

70

80

Langsigtet likviditetskvote

[70-120]

[70-120]

[70-120]

[70-120]

Kilde: Bankens omstruktureringsplan.

ii)   Et forbedret rentabilitetsniveau

| (64) | Banken forventer at blive rentabel igen i 2014 med et forventet overskud efter skat på [0-750] mio. EUR, som vil nå op på [250-1 250] mio. EUR i 2017. Egenkapitalforrentningen (»ROE«) forventes at ligge på [0,5-10 %] i 2014 og [5-15 %] i 2017. Dette skal opnås på følgende måde: |
| --- | --- |

(64)

Banken forventer at blive rentabel igen i 2014 med et forventet overskud efter skat på [0-750] mio. EUR, som vil nå op på [250-1 250] mio. EUR i 2017. Egenkapitalforrentningen (»ROE«) forventes at ligge på [0,5-10 %] i 2014 og [5-15 %] i 2017. Dette skal opnås på følgende måde:

| (65) | For det første fastsættes der i omstruktureringsplanen en række foranstaltninger, der skal booste genopretningen af NIM, ekskl. ELG-omkostninger, fra 1,22 % i 2012 til [1,5-2,25 %] i 2017. Disse foranstaltninger omfatter ny långivning til en værdi af [20-30] mia. EUR fra 2014 til 2017 til højere rentesatser, yderligere forbedring af priserne på udlån til allerede eksisterende kunder (43) og yderligere reduktion af omkostningerne til indlånsprodukter frem til 2015 (jf. tabel 6). Derudover forventes bankens andel af lavtforrentede aktiver (dvs. tracker-realkreditlån og NAMA-obligationer) i forhold til de samlede aktiver at falde i omstruktureringsperioden fra [20-30 %] i 2014 til [10-20 %] i 2017 i kraft af indløsningen af NAMA-obligationer og afvikling af tracker-realkreditporteføljen, til hvilken der efter planen ikke vil blive ydet ny långivning.

  Tabel 6


  Bankens forventede udvikling med hensyn til gennemsnitligt udbytte af aktiver og passiver











  (%) |
| --- | --- |
| Gennemsnitligt udbytte | 2013
  Faktisk | 2014
  Plan | 2015
  Plan | 2016
  Plan | 2017
  Plan |
| Gennemsnitligt udbytte — ny långivning | [3-7] | [3-7] | [3-7] | [3-7] | [3-7] |
| Gennemsnitligt udbytte — udlån til allerede eksisterende kunder | [2-5] | [2-5] | [2-5] | [2-5] | [2-5] |
| Gennemsnitligt udbytte — udlån i alt | 2,74 | [2-6] | [2-6] | [2-6] | [2-6] |
| Gennemsnitligt udbytte — indlån

  (inkl. løbende konti) | – 1,54 | [– 0,5 til – 2,5] | [– 0,5 til – 2,5] | [– 0,5 til – 2,5] | [– 0,5 til – 2,5] |
| Kilde: Bankens omstruktureringsplan og supplerende fremlæggelse af 20. marts 2014. |

(65)

For det første fastsættes der i omstruktureringsplanen en række foranstaltninger, der skal booste genopretningen af NIM, ekskl. ELG-omkostninger, fra 1,22 % i 2012 til [1,5-2,25 %] i 2017. Disse foranstaltninger omfatter ny långivning til en værdi af [20-30] mia. EUR fra 2014 til 2017 til højere rentesatser, yderligere forbedring af priserne på udlån til allerede eksisterende kunder (43) og yderligere reduktion af omkostningerne til indlånsprodukter frem til 2015 (jf. tabel 6). Derudover forventes bankens andel af lavtforrentede aktiver (dvs. tracker-realkreditlån og NAMA-obligationer) i forhold til de samlede aktiver at falde i omstruktureringsperioden fra [20-30 %] i 2014 til [10-20 %] i 2017 i kraft af indløsningen af NAMA-obligationer og afvikling af tracker-realkreditporteføljen, til hvilken der efter planen ikke vil blive ydet ny långivning.

Tabel 6

Bankens forventede udvikling med hensyn til gennemsnitligt udbytte af aktiver og passiver

(%)

Gennemsnitligt udbytte

2013

Faktisk

2014

Plan

2015

Plan

2016

Plan

2017

Plan

Gennemsnitligt udbytte — ny långivning

[3-7]

[3-7]

[3-7]

[3-7]

[3-7]

Gennemsnitligt udbytte — udlån til allerede eksisterende kunder

[2-5]

[2-5]

[2-5]

[2-5]

[2-5]

Gennemsnitligt udbytte — udlån i alt

2,74

[2-6]

[2-6]

[2-6]

[2-6]

Gennemsnitligt udbytte — indlån

(inkl. løbende konti)

– 1,54

[– 0,5 til – 2,5]

[– 0,5 til – 2,5]

[– 0,5 til – 2,5]

[– 0,5 til – 2,5]

Kilde: Bankens omstruktureringsplan og supplerende fremlæggelse af 20. marts 2014.

| (66) | For det andet vil indstillingen af ELG-ordningen pr. 28. marts 2013 forbedre NIM efter ELG-omkostninger, da der skal betales færre garantigebyrer til staten. De beløb sig i 2012 til 0,4 mia. EUR og forventes kun at ligge på 8 mio. EUR i 2017. |
| --- | --- |

(66)

For det andet vil indstillingen af ELG-ordningen pr. 28. marts 2013 forbedre NIM efter ELG-omkostninger, da der skal betales færre garantigebyrer til staten. De beløb sig i 2012 til 0,4 mia. EUR og forventes kun at ligge på 8 mio. EUR i 2017.

| (67) | For at få et holdbart driftsoverskud før hensættelser planlægger banken for det tredje en yderligere nedbringelse af sine driftsomkostninger fra 1,8 mia. EUR i 2012 til [1,0-1,5] mia. EUR i 2015 og til [1,0-1,5] mia. EUR i 2017. De to nøgleinitiativer, der understøtter denne planlagte sænkelse, er ordningen med førtidspensionering og frivillig fratrædelse og den løn- og ydelsesrevision, der blev varslet i 2012. I denne forbindelse regner banken med at reducere sit personale med henholdsvis [20-40] % inden 2015 og [20-40] % inden 2017 i forhold til 2012-niveauerne, hvilket vil give en samlet reduktion på [2 000-5 000] medarbejdere. |
| --- | --- |

(67)

For at få et holdbart driftsoverskud før hensættelser planlægger banken for det tredje en yderligere nedbringelse af sine driftsomkostninger fra 1,8 mia. EUR i 2012 til [1,0-1,5] mia. EUR i 2015 og til [1,0-1,5] mia. EUR i 2017. De to nøgleinitiativer, der understøtter denne planlagte sænkelse, er ordningen med førtidspensionering og frivillig fratrædelse og den løn- og ydelsesrevision, der blev varslet i 2012. I denne forbindelse regner banken med at reducere sit personale med henholdsvis [20-40] % inden 2015 og [20-40] % inden 2017 i forhold til 2012-niveauerne, hvilket vil give en samlet reduktion på [2 000-5 000] medarbejdere.

| (68) | Endelig vil banken med hensyn til driftsoverskuddet efter hensættelser og før ekstraordinære poster opnå markant reducerede omkostninger i forbindelse med låns værdiforringelse fra 2,5 mia. EUR i 2012 til [0-0,5] mia. EUR i 2014 og [0-0,5] mia. EUR i 2017, da det i planen antages, at Irland vil opleve et økonomisk opsving. AIB forventer, at dette opsving vil være ensbetydende med et fald i antallet af nye misligholdte lån. Planen omfatter endvidere mere effektive kreditstyringsaktiviteter, der kommer til udtryk i oprettelsen af Financial Solution Group og indførelsen af Mortgage Arrears Resolution Strategy (44) (»MARS«), en strategi til afhjælpning af misligholdte realkreditlån. Disse aktiviteter har til formål at forbedre effektiviteten af bankens inddrivelse og omstrukturering af lån og dermed øge antallet af »kurerede udlån«. |
| --- | --- |

(68)

Endelig vil banken med hensyn til driftsoverskuddet efter hensættelser og før ekstraordinære poster opnå markant reducerede omkostninger i forbindelse med låns værdiforringelse fra 2,5 mia. EUR i 2012 til [0-0,5] mia. EUR i 2014 og [0-0,5] mia. EUR i 2017, da det i planen antages, at Irland vil opleve et økonomisk opsving. AIB forventer, at dette opsving vil være ensbetydende med et fald i antallet af nye misligholdte lån. Planen omfatter endvidere mere effektive kreditstyringsaktiviteter, der kommer til udtryk i oprettelsen af Financial Solution Group og indførelsen af Mortgage Arrears Resolution Strategy (44) (»MARS«), en strategi til afhjælpning af misligholdte realkreditlån. Disse aktiviteter har til formål at forbedre effektiviteten af bankens inddrivelse og omstrukturering af lån og dermed øge antallet af »kurerede udlån«.

iii)   Opretholdelse af en stærk kapitalbuffer

| (69) | Banken forventer at kunne opretholde en stærk kapitalbuffer i omstruktureringsperioden i kraft af øget indtjening og færre risikovægtede aktiver (RVA'er). Banken agter at øge sit overskud og bevare det i sin helhed gennem de foranstaltninger, der er beskrevet i betragtning 65-68. De risikovægtede aktiver forventes at falde med ca. [5-10] mia. EUR fra 2013 til 2016, grundlæggende som følge af den fortsatte indsnævring af udlånsporteføljen (inkl. afskrivninger, omstrukturerede værdiforringede udlån og afvikling af lån), ny behandling af udskudte skatteaktiver (»DTA«) (45) og bankens planlagte anvendelse af a) en intern ratingbaseret (»IRB«) metode på EBS' udlånsportefølje og b) ajourførte IRB-modeller for AIB's udlånsportefølje. |
| --- | --- |

(69)

Banken forventer at kunne opretholde en stærk kapitalbuffer i omstruktureringsperioden i kraft af øget indtjening og færre risikovægtede aktiver (RVA'er). Banken agter at øge sit overskud og bevare det i sin helhed gennem de foranstaltninger, der er beskrevet i betragtning 65-68. De risikovægtede aktiver forventes at falde med ca. [5-10] mia. EUR fra 2013 til 2016, grundlæggende som følge af den fortsatte indsnævring af udlånsporteføljen (inkl. afskrivninger, omstrukturerede værdiforringede udlån og afvikling af lån), ny behandling af udskudte skatteaktiver (»DTA«) (45) og bankens planlagte anvendelse af a) en intern ratingbaseret (»IRB«) metode på EBS' udlånsportefølje og b) ajourførte IRB-modeller for AIB's udlånsportefølje.

| (70) | Derudover har de irske myndigheder oplyst, at den irske centralbank vil lempe de lovbestemte minimumskapitalkrav (46) fra 10,5 % til [...] % på kort sigt, hvilket alt andet lige vil øge bankens kapitalbuffer med [0-5] mia. EUR i 2014. Det mål på 10,5 %, som den irske centralbank opstillede i november 2010 i forbindelse med PCAR-undersøgelsen, vil således ikke længere være relevant. |
| --- | --- |

(70)

Derudover har de irske myndigheder oplyst, at den irske centralbank vil lempe de lovbestemte minimumskapitalkrav (46) fra 10,5 % til [...] % på kort sigt, hvilket alt andet lige vil øge bankens kapitalbuffer med [0-5] mia. EUR i 2014. Det mål på 10,5 %, som den irske centralbank opstillede i november 2010 i forbindelse med PCAR-undersøgelsen, vil således ikke længere være relevant.

| (71) | Med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % for den egentlige kernekapital (»CET1«) gennem hele perioden forventes bankens kapitalbuffer at ligge på [0-5] mia. EUR i 2014 og på ca. [5-10] mia. EUR i 2017. Med en kapitalgrænse på 5,5 % (47) vil kapitalbufferen ligge på [5-10] mia. EUR i 2014. |
| --- | --- |

(71)

Med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % for den egentlige kernekapital (»CET1«) gennem hele perioden forventes bankens kapitalbuffer at ligge på [0-5] mia. EUR i 2014 og på ca. [5-10] mia. EUR i 2017. Med en kapitalgrænse på 5,5 % (47) vil kapitalbufferen ligge på [5-10] mia. EUR i 2014.

| (72) | Derudover har banken betingede kapitalinstrumenter (48) (CoCo'er) på 1,6 mia. EUR, der om nødvendigt kan konverteres til ordinære aktier. I betragtning af disse betingede kapitalinstrumenter vil kapitalbufferen i 2014 ligge på [5-10] mia. EUR med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % og på [5-10] mia. EUR med en kapitalgrænse på 5,5 %. |
| --- | --- |

(72)

Derudover har banken betingede kapitalinstrumenter (48) (CoCo'er) på 1,6 mia. EUR, der om nødvendigt kan konverteres til ordinære aktier. I betragtning af disse betingede kapitalinstrumenter vil kapitalbufferen i 2014 ligge på [5-10] mia. EUR med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % og på [5-10] mia. EUR med en kapitalgrænse på 5,5 %.

| (73) | De tal for den egentlige kernekapital, der fremgår af betragtning 71 og 72, omfatter det hensigtsmæssige indfasede fradrag af udskudte skatteaktiver (49). Bankens anerkendte udskudte skatteaktiver, der kan henføres til uudnyttede skattemæssige underskud, beløber sig til 3,9 mia. EUR pr. 31. december 2013. |
| --- | --- |

(73)

De tal for den egentlige kernekapital, der fremgår af betragtning 71 og 72, omfatter det hensigtsmæssige indfasede fradrag af udskudte skatteaktiver (49). Bankens anerkendte udskudte skatteaktiver, der kan henføres til uudnyttede skattemæssige underskud, beløber sig til 3,9 mia. EUR pr. 31. december 2013.

2.6.2.   Det alternative basisscenarie

| (74) | Den 11. februar 2014 fremsendte banken et alternativt basisscenarie til Kommissionen baseret på mere forsigtige antagelser end det oprindelige basisscenarie. De mere forsigtige antagelser vedrørte de risikovægtede aktivers udvikling, resultaterne af balancevurderingen (50), omfanget af ny långivning, det nye finansieringsmix, højere finansieringsomkostninger og højere udgifter til hensættelser, jf. tabel 7. De makroøkonomiske antagelser, der ligger til grund for dette alternative basisscenarie, er de samme som dem, der ligger til grund for det basisscenarie, der er beskrevet i betragtning 55 og 56.

  Tabel 7


  Alternativt basisscenarie: primære ændringer i antagelserne i forhold til basisscenariet







  Variabel | Alternativt basisscenarie (ændring i forhold til basisscenariet) |
| --- | --- | --- |
| RVA'er | Omfatter balancevurderingens resultater og ser af forsigtighedshensyn bort fra virkningen af den planlagte anvendelse af såvel nye som opdaterede IRB-modeller, der stadig skulle godkendes af den irske centralbank (51). Som følge af disse to ændringer er de risikovægtede aktiver steget med [3-8] mia. EUR, [3-8] mia. EUR, [3-8] mia. EUR og [3-8] mia. EUR i forhold til basisscenariet for henholdsvis 2014, 2015, 2016 og 2017. |
| Hensættelser til værdiforringede lån | Omfatter alle resultater af balancevurderingen. Balancevurderingen blotlagde et behov for supplerende hensættelser på 1,1 mia. EUR, hvoraf kun [...] mia. EUR fremgik af basisscenariet. Det betyder, at hensættelserne er [...] mia. EUR højere i det alternative basisscenarie i forhold til 2013-basisscenariet og giver et mere lineært fald mod det niveau, de lå på før krisen. Dette medførte supplerende udgifter til hensættelser på [500-1 000] mio. EUR i 2014, [500-1 000] mio. EUR i 2015, [0-500] mio. EUR i 2016 og [0-500] mio. EUR i 2017 i forhold til basisscenariet. |
| Ny långivning | Den nye långivning til erhvervsporteføljen samt til selskaber og SMV'er er begrænset til den forventede vækst i BNP for hvert år, der er omfattet af prognosen. Dette indebærer, at den kumulerede nye produktion i omstruktureringsperioden er [2-4] mia. EUR lavere end i basisscenariet. (Antagelserne vedrørende ny långivning påvirker RVA'erne med henholdsvis [0-3] mia. EUR, [0-3] mia. EUR, [0-3] mia. EUR og [0-3] mia. EUR for årene 2014, 2015, 2016 og 2017). |
| Finansieringsmix | Omfatter en (2-3 %) højere andel af langsigtet finansiering frem til 2016 i forhold til basisscenariet. |
| Finansieringsomkostninger | Udviklingen i omkostningerne til aftaleindskud fra detailkunder samt til indlån fra SMV'er og selskaber følger i højere grad udviklingen af den projekterede ECB-basisrente i forhold til basisscenariet. |
| Kilde: Bankens omstruktureringsplan og supplerende fremlæggelser af 11. februar og 27. marts 2014. |

(74)

Den 11. februar 2014 fremsendte banken et alternativt basisscenarie til Kommissionen baseret på mere forsigtige antagelser end det oprindelige basisscenarie. De mere forsigtige antagelser vedrørte de risikovægtede aktivers udvikling, resultaterne af balancevurderingen (50), omfanget af ny långivning, det nye finansieringsmix, højere finansieringsomkostninger og højere udgifter til hensættelser, jf. tabel 7. De makroøkonomiske antagelser, der ligger til grund for dette alternative basisscenarie, er de samme som dem, der ligger til grund for det basisscenarie, der er beskrevet i betragtning 55 og 56.

Tabel 7

Alternativt basisscenarie: primære ændringer i antagelserne i forhold til basisscenariet

Variabel

Alternativt basisscenarie (ændring i forhold til basisscenariet)

RVA'er

Omfatter balancevurderingens resultater og ser af forsigtighedshensyn bort fra virkningen af den planlagte anvendelse af såvel nye som opdaterede IRB-modeller, der stadig skulle godkendes af den irske centralbank (51). Som følge af disse to ændringer er de risikovægtede aktiver steget med [3-8] mia. EUR, [3-8] mia. EUR, [3-8] mia. EUR og [3-8] mia. EUR i forhold til basisscenariet for henholdsvis 2014, 2015, 2016 og 2017.

Hensættelser til værdiforringede lån

Omfatter alle resultater af balancevurderingen. Balancevurderingen blotlagde et behov for supplerende hensættelser på 1,1 mia. EUR, hvoraf kun [...] mia. EUR fremgik af basisscenariet. Det betyder, at hensættelserne er [...] mia. EUR højere i det alternative basisscenarie i forhold til 2013-basisscenariet og giver et mere lineært fald mod det niveau, de lå på før krisen. Dette medførte supplerende udgifter til hensættelser på [500-1 000] mio. EUR i 2014, [500-1 000] mio. EUR i 2015, [0-500] mio. EUR i 2016 og [0-500] mio. EUR i 2017 i forhold til basisscenariet.

Ny långivning

Den nye långivning til erhvervsporteføljen samt til selskaber og SMV'er er begrænset til den forventede vækst i BNP for hvert år, der er omfattet af prognosen. Dette indebærer, at den kumulerede nye produktion i omstruktureringsperioden er [2-4] mia. EUR lavere end i basisscenariet. (Antagelserne vedrørende ny långivning påvirker RVA'erne med henholdsvis [0-3] mia. EUR, [0-3] mia. EUR, [0-3] mia. EUR og [0-3] mia. EUR for årene 2014, 2015, 2016 og 2017).

Finansieringsmix

Omfatter en (2-3 %) højere andel af langsigtet finansiering frem til 2016 i forhold til basisscenariet.

Finansieringsomkostninger

Udviklingen i omkostningerne til aftaleindskud fra detailkunder samt til indlån fra SMV'er og selskaber følger i højere grad udviklingen af den projekterede ECB-basisrente i forhold til basisscenariet.

Kilde: Bankens omstruktureringsplan og supplerende fremlæggelser af 11. februar og 27. marts 2014.

| (75) | Ifølge de mere forsigtige antagelser vil banken først blive rentabel igen i 2016 med et forventet overskud efter skat på [0-750] mio. EUR, som vil nå op på [250-1 250] mio. EUR i 2017. Egenkapitalforrentningen forventes at ligge på [0,5-10 %] i 2016 og [5-15 %] i 2017. |
| --- | --- |

(75)

Ifølge de mere forsigtige antagelser vil banken først blive rentabel igen i 2016 med et forventet overskud efter skat på [0-750] mio. EUR, som vil nå op på [250-1 250] mio. EUR i 2017. Egenkapitalforrentningen forventes at ligge på [0,5-10 %] i 2016 og [5-15 %] i 2017.

| (76) | Bankens kapitalbuffer forventes at ligge på ca. [2-6] mia. EUR i 2014 og [2-6] mia. EUR i 2017 med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 %. I betragtning af de betingede kapitalinstrumenter vil kapitalbufferen i 2014 ligge på [3-8] mia. EUR med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % (og på [3-8] mia. EUR med en kapitalgrænse på 5,5 %).

  Tabel 8


  Bankens finansielle prognoser under det alternative basisscenarie










  Finansielle nøgletal | 2014
  Plan | 2015
  Plan | 2016
  Plan | 2017
  Plan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| —   Kapital og RVA'er |
| — | CT1-procent eller CET1-procent (%) |

(76)

Bankens kapitalbuffer forventes at ligge på ca. [2-6] mia. EUR i 2014 og [2-6] mia. EUR i 2017 med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 %. I betragtning af de betingede kapitalinstrumenter vil kapitalbufferen i 2014 ligge på [3-8] mia. EUR med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % (og på [3-8] mia. EUR med en kapitalgrænse på 5,5 %).

Tabel 8

Bankens finansielle prognoser under det alternative basisscenarie

Finansielle nøgletal

2014

Plan

2015

Plan

2016

Plan

2017

Plan

—   Kapital og RVA'er

—

CT1-procent eller CET1-procent (%)

[10-20 %]

[10-20 %]

[10-20 %]

[10-20 %]

| — | Kapitalbuffer (mio. EUR) vs. 8 % CT1/CET1 |
| --- | --- |

—

Kapitalbuffer (mio. EUR) vs. 8 % CT1/CET1

[2 000-6 000]

[2 000-6 000]

[2 000-6 000]

[2 000-6 000]

| — | Kapitalbuffer (mio. EUR) vs. 8 % CT1/CET1 inkl. konvertering af CoCo'er |
| --- | --- |

—

Kapitalbuffer (mio. EUR) vs. 8 % CT1/CET1 inkl. konvertering af CoCo'er

[3 000-8 000]

[3 000-8 000]

[3 000-8 000]

[3 000-8 000]

| — | RVA'er (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

RVA'er (mio. EUR)

[55 000-65 000]

[55 000-65 000]

[55 000-65 000]

[50 000-60 000]

—   Rentabilitet

| — | NIM — ekskl. ELG-omkostninger (%) |
| --- | --- |

—

NIM — ekskl. ELG-omkostninger (%)

[1,5-2,25 %]

[1,5-2,25 %]

[1,5-2,25 %]

[1,5-2,25 %]

| — | Forhold mellem omkostninger og indtjening |
| --- | --- |

—

Forhold mellem omkostninger og indtjening

[60-70 %]

[60-70 %]

[50-60 %]

[45-55 %]

| — | Overskud efter skat (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Overskud efter skat (mio. EUR)

[EUR-ve 0-750]

[EUR-ve 0-750]

[0-750]

[250-1 250]

| — | ROE |
| --- | --- |

—

ROE

[Ikke relevant]

[Ikke relevant]

[0,5-10 %]

[5 — 15 %]

—   Finansiering

| — | LDR |
| --- | --- |

—

LDR

[95-120 %]

[95-120 %]

[95-120 %]

[95-120 %]

—   Andet

| — | Bruttoudlån og forskud til kunder (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Bruttoudlån og forskud til kunder (mio. EUR)

[70 000-80 000]

[65 000-75 000]

[65 000-75 000]

[65 000-75 000]

| — | Aktiver i alt (mio. EUR) |
| --- | --- |

—

Aktiver i alt (mio. EUR)

[100 000-150 000]

[100 000-150 000]

[100 000-150 000]

[100 000-150 000]

Kilde: Bankens omstruktureringsplan og supplerende fremlæggelser af 11. februar og 27. marts 2014.

2.6.3.   Det negative scenarie

| (77) | I det negative scenarie, som banken fremsendte, forventes det irske BNP at stige med 1 % i 2014, 1,5 % i 2015, 2,2 % i 2016 og 2,2 % i 2017. Stigningen i beskæftigelsen er udsat til 2015, hvor der forventes en vækst på 0,5 %, 1 % i 2016 og 1 % i 2017. Boligpriserne forventes at stige med 1,2 % i 2014, 1,7 % i 2015, 1,9 % i 2016 og 1,9 % i 2017. I Det Forenede Kongerige forventes BNP at stige med 0,8 % i 2014, 1 % i 2015, 1,5 % i 2016 og 1,5 % i 2017. |
| --- | --- |

(77)

I det negative scenarie, som banken fremsendte, forventes det irske BNP at stige med 1 % i 2014, 1,5 % i 2015, 2,2 % i 2016 og 2,2 % i 2017. Stigningen i beskæftigelsen er udsat til 2015, hvor der forventes en vækst på 0,5 %, 1 % i 2016 og 1 % i 2017. Boligpriserne forventes at stige med 1,2 % i 2014, 1,7 % i 2015, 1,9 % i 2016 og 1,9 % i 2017. I Det Forenede Kongerige forventes BNP at stige med 0,8 % i 2014, 1 % i 2015, 1,5 % i 2016 og 1,5 % i 2017.

| (78) | Det negative scenarie er baseret på mindre positive makroøkonomiske antagelser i forhold til såvel basisscenariet som det alternative basisscenarie. Ikke desto mindre giver det alternative basisscenarie lavere rentabilitet og en lavere kapitalbuffer end det negative scenarie, da de antagelser, der understøtter bankens finansielle prognoser vedrørende udviklingen af dens aktiviteter, er mindre positive i det alternative basisscenarie end i det negative scenarie. |
| --- | --- |

(78)

Det negative scenarie er baseret på mindre positive makroøkonomiske antagelser i forhold til såvel basisscenariet som det alternative basisscenarie. Ikke desto mindre giver det alternative basisscenarie lavere rentabilitet og en lavere kapitalbuffer end det negative scenarie, da de antagelser, der understøtter bankens finansielle prognoser vedrørende udviklingen af dens aktiviteter, er mindre positive i det alternative basisscenarie end i det negative scenarie.

| (79) | I det negative scenarie forventes bankens driftsindtægter at stige fra [1-3] mia. EUR i 2014 til [1-3] mia. EUR i 2017. Driftsoverskuddet før hensættelser forventes at stige fra [0-1] mia. EUR i 2014 til [0,75-1,75] mia. EUR i 2017. I det negative basisscenarie forventes banken at blive rentabel igen i [2014-2016] med et overskud før skat på [0-750] mio. EUR. |
| --- | --- |

(79)

I det negative scenarie forventes bankens driftsindtægter at stige fra [1-3] mia. EUR i 2014 til [1-3] mia. EUR i 2017. Driftsoverskuddet før hensættelser forventes at stige fra [0-1] mia. EUR i 2014 til [0,75-1,75] mia. EUR i 2017. I det negative basisscenarie forventes banken at blive rentabel igen i [2014-2016] med et overskud før skat på [0-750] mio. EUR.

| (80) | Forholdet mellem omkostninger og indtjening forventes at forbedres fra [60-70] % i 2014 til [45-55] % i 2017. |
| --- | --- |

(80)

Forholdet mellem omkostninger og indtjening forventes at forbedres fra [60-70] % i 2014 til [45-55] % i 2017.

| (81) | I det negative basisscenarie forventes bankens egentlige kernekapitalprocent at ligge på [10-20] % i 2014, [10-20] % i 2015, [10-20] % i 2016 og [10-20] % i 2017. Det ville være ensbetydende med en kapitalbuffer på [3-8] mia. EUR i 2014, [3-8] mia. EUR i 2015, [3-8] mia. EUR i 2016 og [3-8] mia. EUR i 2017 med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 %. |
| --- | --- |

(81)

I det negative basisscenarie forventes bankens egentlige kernekapitalprocent at ligge på [10-20] % i 2014, [10-20] % i 2015, [10-20] % i 2016 og [10-20] % i 2017. Det ville være ensbetydende med en kapitalbuffer på [3-8] mia. EUR i 2014, [3-8] mia. EUR i 2015, [3-8] mia. EUR i 2016 og [3-8] mia. EUR i 2017 med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 %.

2.7.   TILBAGEBETALINGSPLAN

| (82) | Banken vil inden omstruktureringsperiodens udløb begynde at betale statsstøtten tilbage ved dividendeudbetaling eller med andre midler, under forudsætning af at dens kapitalgrundlag overstiger det af CBI fastsatte lovbestemte minimumskapitalkrav for den egentlige kernekapital med mindst 1-4 % (med Basel III fuldt gennemført) pr. 31. december 2016. Det tilbagebetalte beløb vil svare til den kapital, der overstiger minimumskravet for egentlig kernekapital plus 1-4 %. |
| --- | --- |

(82)

Banken vil inden omstruktureringsperiodens udløb begynde at betale statsstøtten tilbage ved dividendeudbetaling eller med andre midler, under forudsætning af at dens kapitalgrundlag overstiger det af CBI fastsatte lovbestemte minimumskapitalkrav for den egentlige kernekapital med mindst 1-4 % (med Basel III fuldt gennemført) pr. 31. december 2016. Det tilbagebetalte beløb vil svare til den kapital, der overstiger minimumskravet for egentlig kernekapital plus 1-4 %.

| (83) | For at lette tilbagebetalingen vil banken ikke iværksætte foranstaltninger, der medfører kapitaludstrømning, inden [...], medmindre [...]. |
| --- | --- |

(83)

For at lette tilbagebetalingen vil banken ikke iværksætte foranstaltninger, der medfører kapitaludstrømning, inden [...], medmindre [...].

| (84) | Banken bevarer muligheden for helt eller delvist at konvertere NPRFC-præferenceaktierne til pålydende værdi frem til den 13. maj 2014 og derefter til 125 % af tegningskursen forud for eller som led i statens exit (eller delvise exit) med inddragelse af den private sektor. |
| --- | --- |

(84)

Banken bevarer muligheden for helt eller delvist at konvertere NPRFC-præferenceaktierne til pålydende værdi frem til den 13. maj 2014 og derefter til 125 % af tegningskursen forud for eller som led i statens exit (eller delvise exit) med inddragelse af den private sektor.

| (85) | Banken kan i princippet til enhver tid skille sig af med statens CoCo'er. Irland har dog lovet, at banken først vil indløse CoCo'erne, når resultaterne af den undersøgelse af kvaliteten af bankens aktiver/stresstest (»AQR/ST«) (52), som ECB og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (»EBA«) foretager, er blevet offentliggjort, og efter indhentelse af forskriftsmæssig godkendelse. |
| --- | --- |

(85)

Banken kan i princippet til enhver tid skille sig af med statens CoCo'er. Irland har dog lovet, at banken først vil indløse CoCo'erne, når resultaterne af den undersøgelse af kvaliteten af bankens aktiver/stresstest (»AQR/ST«) (52), som ECB og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (»EBA«) foretager, er blevet offentliggjort, og efter indhentelse af forskriftsmæssig godkendelse.

2.8.   DE AF IRLAND FORESLÅEDE TILSAGN

| (86) | De irske myndigheder har foreslået en række tilsagn, som banken skal opfylde i omstruktureringsperioden. Disse tilsagn vedrører:






  — | omstrukturering af porteføljerne for realkreditlån og udlån til SMV'er






  — | opfyldelse af kvantitative omstruktureringsmål/fremsættelse af forslag til holdbare løsninger |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

De irske myndigheder har foreslået en række tilsagn, som banken skal opfylde i omstruktureringsperioden. Disse tilsagn vedrører:

—

omstrukturering af porteføljerne for realkreditlån og udlån til SMV'er

—

opfyldelse af kvantitative omstruktureringsmål/fremsættelse af forslag til holdbare løsninger

| — | den optimale omstrukturering vil blive baseret på en maksimering af nettonutidsværdien. |
| --- | --- |

—

den optimale omstrukturering vil blive baseret på en maksimering af nettonutidsværdien.

| — | ny långivning til [...] er begrænset til [...] i [...] og [...]. Ny långivning kan overskride grænserne, under forudsætning af at den samlede slutbalance for bruttoudlån ikke overstiger henholdsvis [...] ved udgangen af [...] og [...] ved udgangen af [...]. |
| --- | --- |

—

ny långivning til [...] er begrænset til [...] i [...] og [...]. Ny långivning kan overskride grænserne, under forudsætning af at den samlede slutbalance for bruttoudlån ikke overstiger henholdsvis [...] ved udgangen af [...] og [...] ved udgangen af [...].

| — | statsstøttens tilbagebetaling (ved dividendeudbetaling fra 2016, hvis bankens kapitalprocent overstiger det lovbestemte minimumskapitalkrav plus 1-4 %) |
| --- | --- |

—

statsstøttens tilbagebetaling (ved dividendeudbetaling fra 2016, hvis bankens kapitalprocent overstiger det lovbestemte minimumskapitalkrav plus 1-4 %)

| — | de betingede kapitalbeviser (CoCo'er, 1,6 mia. EUR) vil ikke blive indløst, før resultaterne af AQR/ST er offentliggjort |
| --- | --- |

—

de betingede kapitalbeviser (CoCo'er, 1,6 mia. EUR) vil ikke blive indløst, før resultaterne af AQR/ST er offentliggjort

| — | en omkostningsreduktion på [200-600] mio. EUR inden 2015 i forhold til 2012 og et forhold mellem omkostninger og indtjening på [45-65] % eller [50-70] %, hvis BNP-væksten ligger under 2 % |
| --- | --- |

—

en omkostningsreduktion på [200-600] mio. EUR inden 2015 i forhold til 2012 og et forhold mellem omkostninger og indtjening på [45-65] % eller [50-70] %, hvis BNP-væksten ligger under 2 %

| — | begrænsning af eksponeringen for irske statsobligationer på [10-20] mia. EUR |
| --- | --- |

—

begrænsning af eksponeringen for irske statsobligationer på [10-20] mia. EUR

| — | adfærdsmæssige tilsagn om begrænsning af opkøb, markedsføring, reklamering og sponsorater i Irland, forbud mod dividendeudbetaling og mod kuponudbetalinger på eksisterende instrumenter |
| --- | --- |

—

adfærdsmæssige tilsagn om begrænsning af opkøb, markedsføring, reklamering og sponsorater i Irland, forbud mod dividendeudbetaling og mod kuponudbetalinger på eksisterende instrumenter

| — | foranstaltninger til fremme af konkurrencen på det irske bankmarked (»markedsåbningsforanstaltninger«, herunder en servicepakke og en kundemobilitetspakke) |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af konkurrencen på det irske bankmarked (»markedsåbningsforanstaltninger«, herunder en servicepakke og en kundemobilitetspakke)

| — | udnævnelse af en tilsynsadministrator, som holder øje med, at disse tilsagn opfyldes. |
| --- | --- |

—

udnævnelse af en tilsynsadministrator, som holder øje med, at disse tilsagn opfyldes.

| (87) | Irland har påtaget sig at sørge for, at den omstruktureringsplan, der blev forelagt den 28. september 2012, gennemføres i sin helhed, herunder tilsagnene, der beskrives nærmere i bilaget. |
| --- | --- |

(87)

Irland har påtaget sig at sørge for, at den omstruktureringsplan, der blev forelagt den 28. september 2012, gennemføres i sin helhed, herunder tilsagnene, der beskrives nærmere i bilaget.

3.   ÅBNINGSAFGØRELSEN FOR EBS

| (88) | Den 31. maj 2010 fremsendte de irske myndigheder en omstruktureringsplan for EBS. Kommissionen indledte en tilbundsgående undersøgelse, da den var i tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen var forenelig med det indre marked. Kommissionen betvivlede navnlig, hvorvidt:






  i) | omstruktureringsplanen var i stand til at genskabe EBS' rentabilitet på lang sigt |
| --- | --- | --- |

(88)

Den 31. maj 2010 fremsendte de irske myndigheder en omstruktureringsplan for EBS. Kommissionen indledte en tilbundsgående undersøgelse, da den var i tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen var forenelig med det indre marked. Kommissionen betvivlede navnlig, hvorvidt:

i)

omstruktureringsplanen var i stand til at genskabe EBS' rentabilitet på lang sigt

| ii) | støtten var begrænset til det strengt nødvendige |
| --- | --- |

ii)

støtten var begrænset til det strengt nødvendige

| iii) | der var truffet tilstrækkelige foranstaltninger for at afbøde støttens konkurrencefordrejende virkninger. |
| --- | --- |

iii)

der var truffet tilstrækkelige foranstaltninger for at afbøde støttens konkurrencefordrejende virkninger.

| (89) | Kommissionen bemærkede, at de finansielle prognoser i omstruktureringsplanen var usammenhængende og indeholdt utilstrækkelige oplysninger om de makroøkonomiske antagelser under det negative scenarie. Derudover satte Kommissionen spørgsmålstegn ved de antagelser, der lå til grund for EBS' beregninger med hensyn til realkreditvirksomhedens udvikling i Irland på mellemlang sigt. Kommissionen savnede også yderligere oplysninger om EBS' antagelser med hensyn til indlån fra erhvervslivet. Kommissionen var af den opfattelse, at EBS' omstruktureringsplan undervurderede værdiforringelsen af realkreditlån i den specifikke periode og manglede en gennemgribende analyse af værdiforringelsen af udlån til erhvervsejendomme under afvikling. Endelig betvivlede Kommissionen beregningen af EBS' forhold mellem omkostninger og indtjening og omkostningerne til engrosfinansiering på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen bemærkede, at de finansielle prognoser i omstruktureringsplanen var usammenhængende og indeholdt utilstrækkelige oplysninger om de makroøkonomiske antagelser under det negative scenarie. Derudover satte Kommissionen spørgsmålstegn ved de antagelser, der lå til grund for EBS' beregninger med hensyn til realkreditvirksomhedens udvikling i Irland på mellemlang sigt. Kommissionen savnede også yderligere oplysninger om EBS' antagelser med hensyn til indlån fra erhvervslivet. Kommissionen var af den opfattelse, at EBS' omstruktureringsplan undervurderede værdiforringelsen af realkreditlån i den specifikke periode og manglede en gennemgribende analyse af værdiforringelsen af udlån til erhvervsejendomme under afvikling. Endelig betvivlede Kommissionen beregningen af EBS' forhold mellem omkostninger og indtjening og omkostningerne til engrosfinansiering på mellemlang sigt.

| (90) | Med hensyn til støttens begrænsning til det strengt nødvendige bemærkede Kommissionen, at den ikke var i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til at fastslå, hvorvidt dette krav ville blive overholdt, i betragtning af den store forskel mellem rekapitaliseringsmålet og prognoserne i omstruktureringsplanen, ifølge hvilke EBS ville ligge mærkbart over minimumskapitalkravet. |
| --- | --- |

(90)

Med hensyn til støttens begrænsning til det strengt nødvendige bemærkede Kommissionen, at den ikke var i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger til at fastslå, hvorvidt dette krav ville blive overholdt, i betragtning af den store forskel mellem rekapitaliseringsmålet og prognoserne i omstruktureringsplanen, ifølge hvilke EBS ville ligge mærkbart over minimumskapitalkravet.

| (91) | Endelig betvivlede Kommissionen, at planens foranstaltninger til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger var tilstrækkelige. Kommissionen kritiserede især, at den foreslåede balancereduktion var langt mindre omfattende, end Kommissionen normalt ville have forventet af en bank, der har modtaget så stort et støttebeløb, både i absolutte tal og i forhold til de risikovægtede aktiver. |
| --- | --- |

(91)

Endelig betvivlede Kommissionen, at planens foranstaltninger til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger var tilstrækkelige. Kommissionen kritiserede især, at den foreslåede balancereduktion var langt mindre omfattende, end Kommissionen normalt ville have forventet af en bank, der har modtaget så stort et støttebeløb, både i absolutte tal og i forhold til de risikovægtede aktiver.

| (92) | Kommissionen modtog en række bemærkninger fra EBS, som indeholdt supplerende elementer til understøttelse af omstruktureringsplanen. Derudover fremsendte to interesserede parter bemærkninger, som i vid udstrækning bekræftede Kommissionens tvivl med hensyn til egnetheden af de foreslåede foranstaltninger til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger og byrdefordelingen. Irland fremsatte ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen modtog en række bemærkninger fra EBS, som indeholdt supplerende elementer til understøttelse af omstruktureringsplanen. Derudover fremsendte to interesserede parter bemærkninger, som i vid udstrækning bekræftede Kommissionens tvivl med hensyn til egnetheden af de foreslåede foranstaltninger til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger og byrdefordelingen. Irland fremsatte ingen bemærkninger.

| (93) | I juli 2011 blev EBS fusioneret med AIB og blev et fuldt integreret datterselskab af banken. Det betød, at EBS ophørte med at eksistere som en selvstændig enhed. Derfor blev åbningsafgørelsen vedrørende EBS som selvstændig enhed ugyldig, og Kommissionen besluttede ikke at fortsætte proceduren. Da bemærkningerne fra EBS og de to interesserede parter vedrører foranstaltningerne til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger og byrdefordelingen under en omstruktureringsplan for EBS, der ikke længere vil blive gennemført, er disse bemærkninger ikke relevante med hensyn til omstruktureringsplanen for banken (den fusionerede enhed AIB/EBS), så der er ikke nogen grund til, at Kommissionen gennemgår dem i denne afgørelse. I stedet undersøger Kommissionen i afsnit 5.2 i denne afgørelse foreneligheden af de støtteforanstaltninger, der oprindeligt blev godkendt for EBS, og de foranstaltninger, der oprindeligt blev godkendt for AIB, samt dem, der blev godkendt for banken, i lyset af den omstruktureringsplan, der er fremlagt for banken, herunder bankens rentabilitet, støttens begrænsning til det strengt nødvendige og egnetheden af foranstaltningerne til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger. |
| --- | --- |

(93)

I juli 2011 blev EBS fusioneret med AIB og blev et fuldt integreret datterselskab af banken. Det betød, at EBS ophørte med at eksistere som en selvstændig enhed. Derfor blev åbningsafgørelsen vedrørende EBS som selvstændig enhed ugyldig, og Kommissionen besluttede ikke at fortsætte proceduren. Da bemærkningerne fra EBS og de to interesserede parter vedrører foranstaltningerne til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger og byrdefordelingen under en omstruktureringsplan for EBS, der ikke længere vil blive gennemført, er disse bemærkninger ikke relevante med hensyn til omstruktureringsplanen for banken (den fusionerede enhed AIB/EBS), så der er ikke nogen grund til, at Kommissionen gennemgår dem i denne afgørelse. I stedet undersøger Kommissionen i afsnit 5.2 i denne afgørelse foreneligheden af de støtteforanstaltninger, der oprindeligt blev godkendt for EBS, og de foranstaltninger, der oprindeligt blev godkendt for AIB, samt dem, der blev godkendt for banken, i lyset af den omstruktureringsplan, der er fremlagt for banken, herunder bankens rentabilitet, støttens begrænsning til det strengt nødvendige og egnetheden af foranstaltningerne til afbødning af støttens konkurrencefordrejende virkninger.

4.   DE IRSKE MYNDIGHEDERS HOLDNING

| (94) | Irland accepterer, at foranstaltningerne er at betragte som statsstøtte, og mener, at foranstaltningerne er forenelige med det indre marked med udgangspunkt i traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), da de er nødvendige for at løse et alvorligt problem i den irske økonomi. |
| --- | --- |

(94)

Irland accepterer, at foranstaltningerne er at betragte som statsstøtte, og mener, at foranstaltningerne er forenelige med det indre marked med udgangspunkt i traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), da de er nødvendige for at løse et alvorligt problem i den irske økonomi.

| (95) | Som nævnt i afgørelsens afsnit 2.7 har Irland afgivet en række tilsagn, som beskrives detaljeret i bilaget. |
| --- | --- |

(95)

Som nævnt i afgørelsens afsnit 2.7 har Irland afgivet en række tilsagn, som beskrives detaljeret i bilaget.

5.   VURDERING

5.1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (96) | Kommissionen skal først vurdere, hvorvidt de foranstaltninger, der blev godkendt til fordel for støttemodtagerne, er at betragte som statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge denne bestemmelse er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen skal først vurdere, hvorvidt de foranstaltninger, der blev godkendt til fordel for støttemodtagerne, er at betragte som statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge denne bestemmelse er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (97) | For at en foranstaltning skal kunne udgøre statsstøtte, skal følgende betingelser være opfyldt: i) foranstaltningen skal finansieres med statsmidler, ii) den skal give modtageren en fordel, iii) den pågældende fordel skal være selektiv, og iv) foranstaltningen skal fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Disse betingelser er kumulative og skal alle være opfyldt, for at en foranstaltning kan betegnes som statsstøtte. |
| --- | --- |

(97)

For at en foranstaltning skal kunne udgøre statsstøtte, skal følgende betingelser være opfyldt: i) foranstaltningen skal finansieres med statsmidler, ii) den skal give modtageren en fordel, iii) den pågældende fordel skal være selektiv, og iv) foranstaltningen skal fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Disse betingelser er kumulative og skal alle være opfyldt, for at en foranstaltning kan betegnes som statsstøtte.

| (98) | Kommissionen har allerede i tidligere afgørelser (53) fastslået, at betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, er opfyldt for alle de omstruktureringsstøtteforanstaltninger, der fremgår af tabel 3, og at disse foranstaltninger derfor skal betragtes som statsstøtte efter denne traktatbestemmelse. Kommissionen fastholder denne opfattelse og bemærker, at det samlede støttebeløb til rekapitalisering og overtagelse af værdiforringede aktiver er blevet beregnet til 22,475 mia. EUR. Dette beløb omfatter et beløb til rekapitalisering af AIB, EBS og den fusionerede enhed på 20,775 mia. EUR og et beløb til foranstaltninger til overtagelse af værdiforringede aktiver for AIB og EBS på 1,7 mia. EUR (anslået beløb). Derudover har Kommissionen taget hensyn til de garantier, der blev ydet AIB og EBS (54). |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen har allerede i tidligere afgørelser (53) fastslået, at betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, er opfyldt for alle de omstruktureringsstøtteforanstaltninger, der fremgår af tabel 3, og at disse foranstaltninger derfor skal betragtes som statsstøtte efter denne traktatbestemmelse. Kommissionen fastholder denne opfattelse og bemærker, at det samlede støttebeløb til rekapitalisering og overtagelse af værdiforringede aktiver er blevet beregnet til 22,475 mia. EUR. Dette beløb omfatter et beløb til rekapitalisering af AIB, EBS og den fusionerede enhed på 20,775 mia. EUR og et beløb til foranstaltninger til overtagelse af værdiforringede aktiver for AIB og EBS på 1,7 mia. EUR (anslået beløb). Derudover har Kommissionen taget hensyn til de garantier, der blev ydet AIB og EBS (54).

| (99) | Kommissionen mener desuden ikke, at indløsningen af 2009-præferenceaktierne (før eller efter forhøjelsen) og den efterfølgende tilførsel af det samme beløb i form af ordinære aktier skal betragtes som ny støtte. Kommissionen har allerede godkendt denne foranstaltning i afgørelse i sag N 241/09 og SA.32891 (N 553/10). |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen mener desuden ikke, at indløsningen af 2009-præferenceaktierne (før eller efter forhøjelsen) og den efterfølgende tilførsel af det samme beløb i form af ordinære aktier skal betragtes som ny støtte. Kommissionen har allerede godkendt denne foranstaltning i afgørelse i sag N 241/09 og SA.32891 (N 553/10).

5.2.   FORENELIGHED

5.2.1.   Anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b)

| (100) | Ifølge traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kan statsstøtte anses for at være forenelig med det indre marked, hvis formålet med støtten er at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. |
| --- | --- |

(100)

Ifølge traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kan statsstøtte anses for at være forenelig med det indre marked, hvis formålet med støtten er at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.

| (101) | Til trods for den langsomme økonomiske genopretning, som begyndte i 2013, er Kommissionen af den opfattelse, at forudsætningerne for godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten i lyset af det vedvarende pres på de finansielle markeder stadig er opfyldt. I juli 2013 bekræftede Kommissionen denne opfattelse i meddelelsen fra 1. august 2013 om anvendelse af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (55). |
| --- | --- |

(101)

Til trods for den langsomme økonomiske genopretning, som begyndte i 2013, er Kommissionen af den opfattelse, at forudsætningerne for godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten i lyset af det vedvarende pres på de finansielle markeder stadig er opfyldt. I juli 2013 bekræftede Kommissionen denne opfattelse i meddelelsen fra 1. august 2013 om anvendelse af statsstøtteregler på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (55).

| (102) | Den irske centralbank har allerede ved tidligere lejligheder fastslået, at banken har systemisk betydning for det finansielle marked i Irland (56). Uden de godkendte omstruktureringsstøtteforanstaltninger ville tilsynsmyndigheden muligvis have lukket banken eller AIB og EBS inden fusionen på grund af den manglende overholdelse af det lovbestemte minimumskapitalkrav. |
| --- | --- |

(102)

Den irske centralbank har allerede ved tidligere lejligheder fastslået, at banken har systemisk betydning for det finansielle marked i Irland (56). Uden de godkendte omstruktureringsstøtteforanstaltninger ville tilsynsmyndigheden muligvis have lukket banken eller AIB og EBS inden fusionen på grund af den manglende overholdelse af det lovbestemte minimumskapitalkrav.

5.2.2.   Vurdering af foreneligheden

| (103) | Alle foranstaltninger, der er identificeret som statsstøtte, er truffet i forbindelse med omstruktureringen af banken (den fusionerede enhed). Omstruktureringsmeddelelsen indeholder reglerne for tildeling af omstruktureringsstøtte til pengeinstitutter under den nuværende krise. For at være forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten, skal omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise ifølge omstruktureringsmeddelelsen i) genoprette bankens rentabilitet, ii) omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling) og sikre, at støtten er begrænset til det minimum, der er nødvendigt, og iii) indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger. |
| --- | --- |

(103)

Alle foranstaltninger, der er identificeret som statsstøtte, er truffet i forbindelse med omstruktureringen af banken (den fusionerede enhed). Omstruktureringsmeddelelsen indeholder reglerne for tildeling af omstruktureringsstøtte til pengeinstitutter under den nuværende krise. For at være forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten, skal omstruktureringen af et pengeinstitut under den nuværende finanskrise ifølge omstruktureringsmeddelelsen i) genoprette bankens rentabilitet, ii) omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling) og sikre, at støtten er begrænset til det minimum, der er nødvendigt, og iii) indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger.

| (104) | I sin vurdering af foreneligheden har Kommissionen taget udgangspunkt i det alternative basisscenarie, som banken har forelagt, der anvender mere forsigtige antagelser end basisscenariet. |
| --- | --- |

(104)

I sin vurdering af foreneligheden har Kommissionen taget udgangspunkt i det alternative basisscenarie, som banken har forelagt, der anvender mere forsigtige antagelser end basisscenariet.

Genoprettelse af rentabiliteten på lang sigt

| (105) | Som Kommissionen har fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen, skal medlemsstaten fremlægge en gennemgribende omstruktureringsplan, der viser, hvordan enhedens langsigtede rentabilitet vil blive genoprettet uden statsstøtte inden for en rimelig periode på højst fem år. I henhold til punkt 13 i omstruktureringsmeddelelsen er den langsigtede rentabilitet genoprettet, når en bank på egen hånd er i stand til at konkurrere om at tiltrække kapital på markedspladsen i overensstemmelse med de relevante tilsynskrav. For at kunne dette skal banken være i stand til at dække alle sine omkostninger og sikre et passende afkast på egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. I henhold til punkt 14 i omstruktureringsmeddelelsen kræver langsigtet rentabilitet, at enhver statsstøtte, der er ydet, enten tilbagebetales inden for et bestemt tidsrum, eller at den forrentes på normale markedsvilkår, således at det sikres, at enhver yderligere statsstøtte ophører. |
| --- | --- |

(105)

Som Kommissionen har fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen, skal medlemsstaten fremlægge en gennemgribende omstruktureringsplan, der viser, hvordan enhedens langsigtede rentabilitet vil blive genoprettet uden statsstøtte inden for en rimelig periode på højst fem år. I henhold til punkt 13 i omstruktureringsmeddelelsen er den langsigtede rentabilitet genoprettet, når en bank på egen hånd er i stand til at konkurrere om at tiltrække kapital på markedspladsen i overensstemmelse med de relevante tilsynskrav. For at kunne dette skal banken være i stand til at dække alle sine omkostninger og sikre et passende afkast på egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. I henhold til punkt 14 i omstruktureringsmeddelelsen kræver langsigtet rentabilitet, at enhver statsstøtte, der er ydet, enten tilbagebetales inden for et bestemt tidsrum, eller at den forrentes på normale markedsvilkår, således at det sikres, at enhver yderligere statsstøtte ophører.

| (106) | De irske myndigheder har fremlagt en omstruktureringsplan, som indeholder bankens strategi for genoprettelse af rentabiliteten uden yderligere statsstøtte og fokuserer på i) omlægning af banken til et mindre pengeinstitut med fokus på Irland og en bedre finansieringsprofil, ii) forbedrede rentabilitetsniveauer gennem en forbedring af NIM, foranstaltninger til omkostningsreduktion og gradvist reducerede omkostninger i forbindelse med værdiforringelse og iii) opretholdelse af en stærk kapitalbuffer. |
| --- | --- |

(106)

De irske myndigheder har fremlagt en omstruktureringsplan, som indeholder bankens strategi for genoprettelse af rentabiliteten uden yderligere statsstøtte og fokuserer på i) omlægning af banken til et mindre pengeinstitut med fokus på Irland og en bedre finansieringsprofil, ii) forbedrede rentabilitetsniveauer gennem en forbedring af NIM, foranstaltninger til omkostningsreduktion og gradvist reducerede omkostninger i forbindelse med værdiforringelse og iii) opretholdelse af en stærk kapitalbuffer.

i)   En mindre bank med indenlandsk fokus og en bedre finansieringsprofil

| (107) | Banken har allerede iværksat gennemgribende omstruktureringsforanstaltninger, som har udmøntet sig i en markant mindre balance end før krisen, hvor niveauet afspejlede den ukontrollerede vækst (118 mia. EUR i 2013 sammenholdt med 136,7 mia. EUR i 2011 (57)). Reduktionen blev bl.a. opnået ved afhændelse af udenlandske forretningsaktiviteter, overførsel af aktiver relateret til »højrisikoejendomme« til NAMA og anden nedgearing på aktivsiden (58). Det betyder, at bankens eksponering for ejendoms- og byggesektoren er faldet og forventes yderligere at falde i relative tal frem til omstruktureringsperiodens udløb. Kommissionen mener, at den nye strategi er forsigtig og hensigtsmæssig i et postkrisemiljø. Banken har givet tilsagn om at begrænse långivningen til [...] for yderligere at underbygge dens mere forsigtige forretningsstrategi. |
| --- | --- |

(107)

Banken har allerede iværksat gennemgribende omstruktureringsforanstaltninger, som har udmøntet sig i en markant mindre balance end før krisen, hvor niveauet afspejlede den ukontrollerede vækst (118 mia. EUR i 2013 sammenholdt med 136,7 mia. EUR i 2011 (57)). Reduktionen blev bl.a. opnået ved afhændelse af udenlandske forretningsaktiviteter, overførsel af aktiver relateret til »højrisikoejendomme« til NAMA og anden nedgearing på aktivsiden (58). Det betyder, at bankens eksponering for ejendoms- og byggesektoren er faldet og forventes yderligere at falde i relative tal frem til omstruktureringsperiodens udløb. Kommissionen mener, at den nye strategi er forsigtig og hensigtsmæssig i et postkrisemiljø. Banken har givet tilsagn om at begrænse långivningen til [...] for yderligere at underbygge dens mere forsigtige forretningsstrategi.

| (108) | Banken vender også styrket tilbage til en mere konservativ og traditionel bankmodel, hvor den hovedsageligt vil finansiere sin udlånsportefølje ved hjælp af kundeindlån med en projekteret LDR på under [95-120] % ved omstruktureringsperiodens udløb i henhold til det alternative basisscenarie. Det mål er et resultat af den ambitiøse og godt sammensatte nedgearingsplan og de relativt forsigtige antagelser med hensyn til udviklingen i indlånsvolumenet. Kommissionen ser positivt på, at banken planlægger ikke at blive alt for afhængig af engrosfinansiering og institutionelle finansieringskilder, såsom ECB-finansiering, i henhold til det alternative basisscenarie. |
| --- | --- |

(108)

Banken vender også styrket tilbage til en mere konservativ og traditionel bankmodel, hvor den hovedsageligt vil finansiere sin udlånsportefølje ved hjælp af kundeindlån med en projekteret LDR på under [95-120] % ved omstruktureringsperiodens udløb i henhold til det alternative basisscenarie. Det mål er et resultat af den ambitiøse og godt sammensatte nedgearingsplan og de relativt forsigtige antagelser med hensyn til udviklingen i indlånsvolumenet. Kommissionen ser positivt på, at banken planlægger ikke at blive alt for afhængig af engrosfinansiering og institutionelle finansieringskilder, såsom ECB-finansiering, i henhold til det alternative basisscenarie.

ii)   Forbedrede rentabilitetsniveauer

| (109) | Med hensyn til genoprettelsen af rentabiliteten indeholder planen et hensigtsmæssigt mix af planlagte tiltag. Der vil blive ydet ny långivning til en højere rente. Derudover vil prisen for indlån og udlån (fra og til eksisterende kunder) blive forbedret, når det er muligt. Disse foranstaltninger vil sammen med indstillingen af ELG-ordningen og dens garantigebyrer give banken mulighed for gradvist at booste genoprettelsen af dens NIM. |
| --- | --- |

(109)

Med hensyn til genoprettelsen af rentabiliteten indeholder planen et hensigtsmæssigt mix af planlagte tiltag. Der vil blive ydet ny långivning til en højere rente. Derudover vil prisen for indlån og udlån (fra og til eksisterende kunder) blive forbedret, når det er muligt. Disse foranstaltninger vil sammen med indstillingen af ELG-ordningen og dens garantigebyrer give banken mulighed for gradvist at booste genoprettelsen af dens NIM.

| (110) | Derudover vil bankens planlagte tiltag, navnlig personalefratrædelsesprogrammet (59) og løn- og ydelsesrevisionen, som har til formål at reducere bankens driftsomkostninger (med [200-600] mio. EUR inden 2015 i forhold til 2012-niveauerne), gøre det muligt for banken at opnå et mere holdbart driftsomkostningsniveau i lyset af bankens fremtidsudsigter/evne til at generere indtægter. Disse tiltag vil sammen med den planlagte stigning i indtjeningen hjælpe banken med at forbedre forholdet mellem omkostninger og indtjening mærkbart (forventet forhold på [45-55] % i 2017 i forhold til 123 % i 2012). I den forbindelse glæder Kommissionen sig over Irlands tilsagn om en nedskæring af bankens driftsomkostninger med [200-600] mio. EUR inden 2015 i forhold til 2012 samt tilsagnet om, at forholdet mellem omkostninger og indtjening ikke vil overstige [45-65] % (medmindre BNP-væksten ligger under 2 %, i hvilket tilfælde forholdet mellem omkostninger og indtjening ikke vil overstige [50-70] %). |
| --- | --- |

(110)

Derudover vil bankens planlagte tiltag, navnlig personalefratrædelsesprogrammet (59) og løn- og ydelsesrevisionen, som har til formål at reducere bankens driftsomkostninger (med [200-600] mio. EUR inden 2015 i forhold til 2012-niveauerne), gøre det muligt for banken at opnå et mere holdbart driftsomkostningsniveau i lyset af bankens fremtidsudsigter/evne til at generere indtægter. Disse tiltag vil sammen med den planlagte stigning i indtjeningen hjælpe banken med at forbedre forholdet mellem omkostninger og indtjening mærkbart (forventet forhold på [45-55] % i 2017 i forhold til 123 % i 2012). I den forbindelse glæder Kommissionen sig over Irlands tilsagn om en nedskæring af bankens driftsomkostninger med [200-600] mio. EUR inden 2015 i forhold til 2012 samt tilsagnet om, at forholdet mellem omkostninger og indtjening ikke vil overstige [45-65] % (medmindre BNP-væksten ligger under 2 %, i hvilket tilfælde forholdet mellem omkostninger og indtjening ikke vil overstige [50-70] %).

| (111) | Banken regner med, at omkostningerne i forbindelse med værdiforringelse gradvist vil falde i omstruktureringsperioden i henhold til det alternative basisscenarie. Denne faldende tendens findes rimelig, i) da det forventede økonomiske opsving i Irland burde være ensbetydende med et fald i antallet af nye misligholdte lån, ii) da den projekterede stigning i boligpriserne burde begrænse tabene på realkreditlån, og iii) da bankens styrkede kreditstyringsaktiviteter (60) burde fremskynde/forbedre inddrivelsen og omstruktureringen af lån. I den forbindelse glæder Kommissionen sig over Irlands tilsagn med hensyn til bankens kvalitative og kvantitative omstruktureringsmål for SMV'er og realkreditporteføljen. |
| --- | --- |

(111)

Banken regner med, at omkostningerne i forbindelse med værdiforringelse gradvist vil falde i omstruktureringsperioden i henhold til det alternative basisscenarie. Denne faldende tendens findes rimelig, i) da det forventede økonomiske opsving i Irland burde være ensbetydende med et fald i antallet af nye misligholdte lån, ii) da den projekterede stigning i boligpriserne burde begrænse tabene på realkreditlån, og iii) da bankens styrkede kreditstyringsaktiviteter (60) burde fremskynde/forbedre inddrivelsen og omstruktureringen af lån. I den forbindelse glæder Kommissionen sig over Irlands tilsagn med hensyn til bankens kvalitative og kvantitative omstruktureringsmål for SMV'er og realkreditporteføljen.

| (112) | I henhold til det alternative basisscenarie vil banken ikke blive rentabel igen før i 2016. Uanset virkningen af omkostningerne i forbindelse med værdiforringelse er bankens rentabilitet strukturelt set svag som følge af den store eksisterende portefølje af lavtforrentede aktiver (tracker-realkreditlån og NAMA-obligationer). Det betyder, at egenkapitalforrentningen vil være lav helt frem til omstruktureringsperiodens udløb og kun nå op på [5-15] % i 2017. Kommissionen mener ikke desto mindre, at banken er på rette spor med henblik på at opnå mere konkurrencedygtige niveauer for egenkapitalforrentningen/højere rentabilitet i fremtiden, da den nye långivning med højere margener og de nye priser for udlån (til eksisterende kunder) gradvist vil kompensere for den hæmsko, som disse eksisterende lavtforrentede aktiver udgør for rentabiliteten. Derfor forventes rentabiliteten gradvist at stige. |
| --- | --- |

(112)

I henhold til det alternative basisscenarie vil banken ikke blive rentabel igen før i 2016. Uanset virkningen af omkostningerne i forbindelse med værdiforringelse er bankens rentabilitet strukturelt set svag som følge af den store eksisterende portefølje af lavtforrentede aktiver (tracker-realkreditlån og NAMA-obligationer). Det betyder, at egenkapitalforrentningen vil være lav helt frem til omstruktureringsperiodens udløb og kun nå op på [5-15] % i 2017. Kommissionen mener ikke desto mindre, at banken er på rette spor med henblik på at opnå mere konkurrencedygtige niveauer for egenkapitalforrentningen/højere rentabilitet i fremtiden, da den nye långivning med højere margener og de nye priser for udlån (til eksisterende kunder) gradvist vil kompensere for den hæmsko, som disse eksisterende lavtforrentede aktiver udgør for rentabiliteten. Derfor forventes rentabiliteten gradvist at stige.

iii)   En stærk kapitalbuffer

| (113) | Endelig glæder Kommissionen sig over, at banken er et velkapitaliseret institut med en komfortabel kapitalbuffer helt frem til omstruktureringsperiodens udløb. I henhold til det alternative basisscenarie vil banken opretholde en kapitalbuffer på [2-6] mia. EUR i 2017 med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % (og [3-8] mia. EUR med en grænse på 5,5 %), hvilket vil give banken mulighed for at dække yderligere tab, såfremt det økonomiske opsving i Irland er mindre end forventet. Derudover har banken 1,6 mia. EUR i CoCo'er, som kan styrke bankens kapitalgrundlag efter behov. I den forbindelse har Irland afgivet det tilsagn, at banken først vil indløse CoCo'erne, når resultaterne af undersøgelsen af kvaliteten af bankens aktiver/stresstesten er blevet offentliggjort. |
| --- | --- |

(113)

Endelig glæder Kommissionen sig over, at banken er et velkapitaliseret institut med en komfortabel kapitalbuffer helt frem til omstruktureringsperiodens udløb. I henhold til det alternative basisscenarie vil banken opretholde en kapitalbuffer på [2-6] mia. EUR i 2017 med et lovbestemt minimumskapitalkrav på 8 % (og [3-8] mia. EUR med en grænse på 5,5 %), hvilket vil give banken mulighed for at dække yderligere tab, såfremt det økonomiske opsving i Irland er mindre end forventet. Derudover har banken 1,6 mia. EUR i CoCo'er, som kan styrke bankens kapitalgrundlag efter behov. I den forbindelse har Irland afgivet det tilsagn, at banken først vil indløse CoCo'erne, når resultaterne af undersøgelsen af kvaliteten af bankens aktiver/stresstesten er blevet offentliggjort.

| (114) | Kommissionen noterer sig, at banken agter at indløse 2009-præferenceaktierne (61) inden omstruktureringsperiodens udløb. Frem til den 13. maj 2014 kan aktierne indløses til pålydende værdi, og derefter vil kursen stige med 25 %. Der er planer om, at beløbet fra præferenceaktierne skal indbetales til staten, som så øjeblikkelig geninvesterer det samme beløb i form af egenkapital (ordinære aktier) i banken. Dermed vil bankens balance være uændret, men bankens kapitalstruktur vil blive forbedret i lyset af de nye Basel III-regler (62), og statens kapitalinteresser i banken vil kun stige marginalt fra det nuværende niveau på 99,8 % som følge af operationen. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen noterer sig, at banken agter at indløse 2009-præferenceaktierne (61) inden omstruktureringsperiodens udløb. Frem til den 13. maj 2014 kan aktierne indløses til pålydende værdi, og derefter vil kursen stige med 25 %. Der er planer om, at beløbet fra præferenceaktierne skal indbetales til staten, som så øjeblikkelig geninvesterer det samme beløb i form af egenkapital (ordinære aktier) i banken. Dermed vil bankens balance være uændret, men bankens kapitalstruktur vil blive forbedret i lyset af de nye Basel III-regler (62), og statens kapitalinteresser i banken vil kun stige marginalt fra det nuværende niveau på 99,8 % som følge af operationen.

iv)   Konklusion

| (115) | De initiativer, som AIB allerede havde iværksat (dvs. nedgearing, omkostningsreduktion, forbedret finansieringsprofil), er, kombineret med dem, der er blevet planlagt igennem hele omstruktureringsperioden for at gøre banken rentabel igen (dvs. ny långivning til højere priser/nye priser for indlån og udlån til eksisterende kunder, yderligere sænkelse af personaleomkostningerne og styrkede kreditstyringsaktiviteter (63)), hensigtsmæssige i betragtning af bankens finansielle vanskeligheder (64). |
| --- | --- |

(115)

De initiativer, som AIB allerede havde iværksat (dvs. nedgearing, omkostningsreduktion, forbedret finansieringsprofil), er, kombineret med dem, der er blevet planlagt igennem hele omstruktureringsperioden for at gøre banken rentabel igen (dvs. ny långivning til højere priser/nye priser for indlån og udlån til eksisterende kunder, yderligere sænkelse af personaleomkostningerne og styrkede kreditstyringsaktiviteter (63)), hensigtsmæssige i betragtning af bankens finansielle vanskeligheder (64).

| (116) | På samme måde indeholder omstruktureringsplanen den rette strategi for genoprettelse af bankens langsigtede rentabilitet. Kombinationen af de ovenfor beskrevne tiltag ser ud til at kunne sikre bankens rentabilitet i fremtiden uden yderligere statsstøtte. |
| --- | --- |

(116)

På samme måde indeholder omstruktureringsplanen den rette strategi for genoprettelse af bankens langsigtede rentabilitet. Kombinationen af de ovenfor beskrevne tiltag ser ud til at kunne sikre bankens rentabilitet i fremtiden uden yderligere statsstøtte.

| (117) | Genoprettelsen af bankens rentabilitet kan dog vare helt frem til omstruktureringsperiodens udløb som følge af bankens eksisterende lavtforrentede aktiver. Derfor forbliver bankens egenkapitalforrentning i henhold til det alternative basisscenarie på et relativt lavt niveau, også efter omstruktureringsperiodens udløb, men den udviser ikke desto mindre en moderat opadgående tendens. |
| --- | --- |

(117)

Genoprettelsen af bankens rentabilitet kan dog vare helt frem til omstruktureringsperiodens udløb som følge af bankens eksisterende lavtforrentede aktiver. Derfor forbliver bankens egenkapitalforrentning i henhold til det alternative basisscenarie på et relativt lavt niveau, også efter omstruktureringsperiodens udløb, men den udviser ikke desto mindre en moderat opadgående tendens.

| (118) | I betragtning af ovenstående faktorer konkluderer Kommissionen overordnet, at bankens omstruktureringsplan på overbevisende vis viser vejen til genoprettelse af bankens langsigtede rentabilitet. |
| --- | --- |

(118)

I betragtning af ovenstående faktorer konkluderer Kommissionen overordnet, at bankens omstruktureringsplan på overbevisende vis viser vejen til genoprettelse af bankens langsigtede rentabilitet.

Begrænsning af støtten til et minimum — eget bidrag og byrdefordeling

| (119) | Ifølge afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen er det nødvendigt, at støttemodtageren yder et passende bidrag for at begrænse støtten til et minimum og undgå konkurrencefordrejninger og problemer med »moral hazard«. Med henblik herpå fastsættes det, at i) støttebeløbet skal begrænses, og ii) der skal betales et betydeligt egetbidrag. |
| --- | --- |

(119)

Ifølge afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen er det nødvendigt, at støttemodtageren yder et passende bidrag for at begrænse støtten til et minimum og undgå konkurrencefordrejninger og problemer med »moral hazard«. Med henblik herpå fastsættes det, at i) støttebeløbet skal begrænses, og ii) der skal betales et betydeligt egetbidrag.

| (120) | Det fastsættes endvidere i omstruktureringsmeddelelsen, at banken som det første bør anvende sine egne midler til finansiering af omstruktureringen, således at støtten kan begrænses til et minimum. De omkostninger, der er forbundet med omstruktureringen, bør ikke udelukkende bæres af staten, men også af dem, som har investeret i banken. Dette mål nås navnlig ved, at tab dækkes af disponibel kapital. |
| --- | --- |

(120)

Det fastsættes endvidere i omstruktureringsmeddelelsen, at banken som det første bør anvende sine egne midler til finansiering af omstruktureringen, således at støtten kan begrænses til et minimum. De omkostninger, der er forbundet med omstruktureringen, bør ikke udelukkende bæres af staten, men også af dem, som har investeret i banken. Dette mål nås navnlig ved, at tab dækkes af disponibel kapital.

| (121) | AIB's tidligere ejere har medvirket til næsten fuld byrdefordeling. Aktionærernes interesser er blevet afviklet, og staten ejer for øjeblikket 99,8 % af banken. Kommissionen mener derfor, at de tidligere ejere har været inddraget i byrdefordelingen i væsentlig og tilstrækkelig grad. |
| --- | --- |

(121)

AIB's tidligere ejere har medvirket til næsten fuld byrdefordeling. Aktionærernes interesser er blevet afviklet, og staten ejer for øjeblikket 99,8 % af banken. Kommissionen mener derfor, at de tidligere ejere har været inddraget i byrdefordelingen i væsentlig og tilstrækkelig grad.

| (122) | For så vidt angår de efterstillede kreditorer, blev der mellem 2009 og 2011 gennemført en række tiltag vedrørende passivstyring/tilbagekøb af gæld, som har bidraget med 5,4 mia. EUR i kernekapital (tilbagekøb af kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter). For øjeblikket er der kun et marginalt beløb for efterstillet gæld tilbage i banken (ca. 34 mio. EUR pr. 31. december 2012) [...]. Derfor har de efterstillede kreditorer i tilstrækkelig grad bidraget til at bære omstruktureringsomkostningerne. |
| --- | --- |

(122)

For så vidt angår de efterstillede kreditorer, blev der mellem 2009 og 2011 gennemført en række tiltag vedrørende passivstyring/tilbagekøb af gæld, som har bidraget med 5,4 mia. EUR i kernekapital (tilbagekøb af kernekapitalinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter). For øjeblikket er der kun et marginalt beløb for efterstillet gæld tilbage i banken (ca. 34 mio. EUR pr. 31. december 2012) [...]. Derfor har de efterstillede kreditorer i tilstrækkelig grad bidraget til at bære omstruktureringsomkostningerne.

| (123) | Derudover har banken i væsentlig grad bidraget til at bære omstruktureringsomkostningerne ved at frasælge filialer og kapitalinteresser (65). Derved har banken bidraget med 3,3 mia. EUR i kernekapital for at begrænse støtten til det strengt nødvendige. |
| --- | --- |

(123)

Derudover har banken i væsentlig grad bidraget til at bære omstruktureringsomkostningerne ved at frasælge filialer og kapitalinteresser (65). Derved har banken bidraget med 3,3 mia. EUR i kernekapital for at begrænse støtten til det strengt nødvendige.

| (124) | Banken betaler et fast afkast på 10 % på CoCo'erne og 8 % på præferenceaktierne (kontant eller ved udstedelse af nye ordinære aktier). Derudover stiger kursen på præferenceaktierne med 25 %, hvis ikke banken køber dem tilbage inden den 13. maj 2014. Kommissionen fandt afkastet passende på trods af dets lave niveau i lyset af AIB's/bankens vanskelige situation (66). |
| --- | --- |

(124)

Banken betaler et fast afkast på 10 % på CoCo'erne og 8 % på præferenceaktierne (kontant eller ved udstedelse af nye ordinære aktier). Derudover stiger kursen på præferenceaktierne med 25 %, hvis ikke banken køber dem tilbage inden den 13. maj 2014. Kommissionen fandt afkastet passende på trods af dets lave niveau i lyset af AIB's/bankens vanskelige situation (66).

| (125) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at bankens omstruktureringsplan sikrer et tilstrækkeligt egetbidrag og en passende byrdefordeling. |
| --- | --- |

(125)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at bankens omstruktureringsplan sikrer et tilstrækkeligt egetbidrag og en passende byrdefordeling.

Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger

| (126) | I henhold til afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger. Disse foranstaltninger skal fjerne fordrejninger på de markeder, hvor støttemodtageren opererer efter omstruktureringen. I det foreliggende tilfælde skal det sikres, at potentielle nye markedsaktører nemt kan komme ind på det koncentrerede irske bankmarked for at booste konkurrencen. |
| --- | --- |

(126)

I henhold til afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger. Disse foranstaltninger skal fjerne fordrejninger på de markeder, hvor støttemodtageren opererer efter omstruktureringen. I det foreliggende tilfælde skal det sikres, at potentielle nye markedsaktører nemt kan komme ind på det koncentrerede irske bankmarked for at booste konkurrencen.

| (127) | Banken giver tilsagn om, at den mellem juli 2014 og juni 2017 vil iværksætte visse konkurrencerelaterede foranstaltninger, nemlig ved at stille en servicepakke og en kundemobilitetspakke til rådighed for relevante konkurrenter (67). |
| --- | --- |

(127)

Banken giver tilsagn om, at den mellem juli 2014 og juni 2017 vil iværksætte visse konkurrencerelaterede foranstaltninger, nemlig ved at stille en servicepakke og en kundemobilitetspakke til rådighed for relevante konkurrenter (67).

| (128) | Servicepakken har til formål at sænke etableringsomkostningerne eller omkostningerne i forbindelse med en konkurrents vækst. En konkurrent, der gør brug af servicepakken, vil navnlig modtage hjælp fra banken til adskillige backupfunktioner (clearing, behandling af papirtransaktioner) til inkrementelle omkostninger (det beløb, det rent faktisk koster at erlægge den pågældende ydelse) og kan derefter vælge først at investere i egen infrastruktur på et senere tidspunkt, når kundegrundlaget er stort nok til at dække de faste udgifter. Konkurrenten vil endvidere få adgang til bankens netværk af pengeautomater til inkrementelle omkostninger, hvilket omgående giver kunderne national dækning. |
| --- | --- |

(128)

Servicepakken har til formål at sænke etableringsomkostningerne eller omkostningerne i forbindelse med en konkurrents vækst. En konkurrent, der gør brug af servicepakken, vil navnlig modtage hjælp fra banken til adskillige backupfunktioner (clearing, behandling af papirtransaktioner) til inkrementelle omkostninger (det beløb, det rent faktisk koster at erlægge den pågældende ydelse) og kan derefter vælge først at investere i egen infrastruktur på et senere tidspunkt, når kundegrundlaget er stort nok til at dække de faste udgifter. Konkurrenten vil endvidere få adgang til bankens netværk af pengeautomater til inkrementelle omkostninger, hvilket omgående giver kunderne national dækning.

| (129) | Kundemobilitetspakken sænker omkostningerne i forbindelse med konkurrenternes kundeerhvervelse. Konkurrenterne vil kontakte bankens kunder via banken og forelægge dem alternative produkter til deres løbende konti, personlige kreditkortprodukter, virksomhedernes løbende konti, virksomhedernes kreditkort, realkreditlån og udlån til SMV'er og selskaber. Selv om det er vanskeligt at forudsige, hvor mange af bankens kunder der beslutter sig for at skifte deres bankprodukter ud med konkurrentens, er denne kundetilgang mere målrettet og mindre omkostningskrævende end almindelige markedsføringstiltag. |
| --- | --- |

(129)

Kundemobilitetspakken sænker omkostningerne i forbindelse med konkurrenternes kundeerhvervelse. Konkurrenterne vil kontakte bankens kunder via banken og forelægge dem alternative produkter til deres løbende konti, personlige kreditkortprodukter, virksomhedernes løbende konti, virksomhedernes kreditkort, realkreditlån og udlån til SMV'er og selskaber. Selv om det er vanskeligt at forudsige, hvor mange af bankens kunder der beslutter sig for at skifte deres bankprodukter ud med konkurrentens, er denne kundetilgang mere målrettet og mindre omkostningskrævende end almindelige markedsføringstiltag.

| (130) | Ovennævnte foranstaltninger danner en ramme for fremme af nyetableringer på det irske bankmarked og dermed for begrænsning af den konkurrencefordrejning, som den støtte, banken har modtaget, har medført. |
| --- | --- |

(130)

Ovennævnte foranstaltninger danner en ramme for fremme af nyetableringer på det irske bankmarked og dermed for begrænsning af den konkurrencefordrejning, som den støtte, banken har modtaget, har medført.

| (131) | Derudover ser Kommissionen positivt på de tilsagn, som Irland har afgivet med hensyn til visse forretningsrestriktioner i omstruktureringsperioden, navnlig loftet over udlån til [...] i [...] og [...]. Forbuddet mod opkøb vil også sikre, at statsstøtten ikke anvendes til at overtage konkurrenter, men derimod til det påtænkte formål, nemlig at finansiere omstruktureringsprocessen. Desuden vil banken opfylde de adfærdsmæssige tilsagn vedrørende forbud mod reklamering og sponsorater (68). |
| --- | --- |

(131)

Derudover ser Kommissionen positivt på de tilsagn, som Irland har afgivet med hensyn til visse forretningsrestriktioner i omstruktureringsperioden, navnlig loftet over udlån til [...] i [...] og [...]. Forbuddet mod opkøb vil også sikre, at statsstøtten ikke anvendes til at overtage konkurrenter, men derimod til det påtænkte formål, nemlig at finansiere omstruktureringsprocessen. Desuden vil banken opfylde de adfærdsmæssige tilsagn vedrørende forbud mod reklamering og sponsorater (68).

Gennemførelse og overvågning

| (132) | Endelig stilles der i afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen krav om, at Kommissionen forelægges periodiske detaljerede rapporter, så den kan kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

(132)

Endelig stilles der i afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen krav om, at Kommissionen forelægges periodiske detaljerede rapporter, så den kan kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt.

| (133) | Der udnævnes en tilsynsadministrator, som forelægger Kommissionen periodiske rapporter om bankens gennemførelse af omstruktureringsplanen og opfyldelsen af de afgivne tilsagn. |
| --- | --- |

(133)

Der udnævnes en tilsynsadministrator, som forelægger Kommissionen periodiske rapporter om bankens gennemførelse af omstruktureringsplanen og opfyldelsen af de afgivne tilsagn.

| (134) | I betragtning af de afgivne tilsagn, de vidtrækkende omstruktureringsforanstaltninger, som banken allerede har iværksat, og det hensigtsmæssige egetbidrag samt den passende byrdefordeling som nævnt ovenfor mener Kommissionen, at der er tilstrækkelige garantier for, at potentielle konkurrencefordrejninger kan begrænses på trods af det høje støttebeløb, som AIB og EBS har modtaget før og efter fusionen. |
| --- | --- |

(134)

I betragtning af de afgivne tilsagn, de vidtrækkende omstruktureringsforanstaltninger, som banken allerede har iværksat, og det hensigtsmæssige egetbidrag samt den passende byrdefordeling som nævnt ovenfor mener Kommissionen, at der er tilstrækkelige garantier for, at potentielle konkurrencefordrejninger kan begrænses på trods af det høje støttebeløb, som AIB og EBS har modtaget før og efter fusionen.

5.3.   KONKLUSION VEDRØRENDE FOREKOMSTEN AF STATSSTØTTE OG FORENELIGHED

| (135) | Foranstaltningerne »a« til »o« i tabel 3 anses for at være omstruktureringsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning af Irlands tilsagn konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen for banken er i overensstemmelse med omstruktureringsmeddelelsen, at omstruktureringsstøtten er begrænset til det strengt nødvendige, og at konkurrencefordrejningerne holdes på et så lavt niveau som muligt. Omstruktureringsstøtten er følgelig forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten. — |
| --- | --- |

(135)

Foranstaltningerne »a« til »o« i tabel 3 anses for at være omstruktureringsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning af Irlands tilsagn konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen for banken er i overensstemmelse med omstruktureringsmeddelelsen, at omstruktureringsstøtten er begrænset til det strengt nødvendige, og at konkurrencefordrejningerne holdes på et så lavt niveau som muligt. Omstruktureringsstøtten er følgelig forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten. —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Følgende foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:

| — | Foranstaltninger til fordel for AIB






  a) | Garantier under CIFS-ordningen på op til 133 mia. EUR |
| --- | --- | --- |

—

Foranstaltninger til fordel for AIB

a)

Garantier under CIFS-ordningen på op til 133 mia. EUR

| b) | Garantier under ELG-ordningen på op til 62,5 mia. EUR |
| --- | --- |

b)

Garantier under ELG-ordningen på op til 62,5 mia. EUR

| c) | Overtagelse af værdiforringede aktiver (overførsler til NAMA for 20,4 mia. EUR), hvilket udgør et anslået støttebeløb på 1,6 mia. EUR |
| --- | --- |

c)

Overtagelse af værdiforringede aktiver (overførsler til NAMA for 20,4 mia. EUR), hvilket udgør et anslået støttebeløb på 1,6 mia. EUR

| d) | Rekapitalisering i form af præferenceaktier i maj 2009 for et beløb på 3,5 mia. EUR |
| --- | --- |

d)

Rekapitalisering i form af præferenceaktier i maj 2009 for et beløb på 3,5 mia. EUR

| e) | Rekapitalisering i form af ny egenkapital i december 2010 for et beløb på 3,7 mia. EUR |
| --- | --- |

e)

Rekapitalisering i form af ny egenkapital i december 2010 for et beløb på 3,7 mia. EUR

| f) | En statsgaranti for likviditetsstøtte i en krisesituation frem til K2 2011 for et beløb på [5-15 mia. EUR]. |
| --- | --- |

f)

En statsgaranti for likviditetsstøtte i en krisesituation frem til K2 2011 for et beløb på [5-15 mia. EUR].

| — | Foranstaltninger til fordel for EBS






  g) | Garantier under CIFS-ordningen på op til 14,4 mia. EUR |
| --- | --- | --- |

—

Foranstaltninger til fordel for EBS

g)

Garantier under CIFS-ordningen på op til 14,4 mia. EUR

| h) | Garantier under ELG-ordningen på op til 8,0 mia. EUR |
| --- | --- |

h)

Garantier under ELG-ordningen på op til 8,0 mia. EUR

| i) | Overtagelse af værdiforringede aktiver (overførsler til NAMA for 0,9 mia. EUR), hvilket udgør et anslået støttebeløb på 0,1 mia. EUR |
| --- | --- |

i)

Overtagelse af værdiforringede aktiver (overførsler til NAMA for 0,9 mia. EUR), hvilket udgør et anslået støttebeløb på 0,1 mia. EUR

| j) | Rekapitalisering i form af særlige investeringsaktier i maj og december 2010 for et beløb på 0,625 mia. EUR |
| --- | --- |

j)

Rekapitalisering i form af særlige investeringsaktier i maj og december 2010 for et beløb på 0,625 mia. EUR

| k) | Rekapitalisering ved direkte støtte i form af en egenveksel i december 2010 for et beløb på 0,25 mia. EUR |
| --- | --- |

k)

Rekapitalisering ved direkte støtte i form af en egenveksel i december 2010 for et beløb på 0,25 mia. EUR

| l) | En statsgaranti for likviditetsstøtte i en krisesituation for et beløb på [0-5 mia. EUR]. |
| --- | --- |

l)

En statsgaranti for likviditetsstøtte i en krisesituation for et beløb på [0-5 mia. EUR].

| — | Foranstaltninger til fordel for banken (den fusionerede enhed)






  m) | Rekapitalisering i form af ordinære aktier i juli 2011 for et beløb på 5 mia. EUR |
| --- | --- | --- |

—

Foranstaltninger til fordel for banken (den fusionerede enhed)

m)

Rekapitalisering i form af ordinære aktier i juli 2011 for et beløb på 5 mia. EUR

| n) | Rekapitalisering i form af betingede kapitalbeviser i juli 2011 for et beløb på 1,6 mia. EUR |
| --- | --- |

n)

Rekapitalisering i form af betingede kapitalbeviser i juli 2011 for et beløb på 1,6 mia. EUR

| o) | Rekapitalisering i form af kapitalindskud i juli 2011 for et beløb på 6,1 mia. EUR. |
| --- | --- |

o)

Rekapitalisering i form af kapitalindskud i juli 2011 for et beløb på 6,1 mia. EUR.

2.   Den i stk. 1 anførte statsstøtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, på baggrund af omstruktureringsplanen og tilsagnene i bilaget.

Artikel 2

Irland sikrer, at den omstruktureringsplan med senere ændringer, der blev fremlagt den 28. september 2012, herunder tilsagnene i bilaget, gennemføres fuldt ud.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Irland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2014.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 214 af 7.8.2010, s. 3.

1

(2)  Kommissionens afgørelse i sag N 241/09, Recapitalisation of Αllied Irish Bank by the Irish State (EUT C 223 af 16.9.2009, s. 2).

2

(3)  Kommissionens afgørelse i sag N 553/10, Second emergency recapitalisation in favour of Allied Irish Banks, plc (EUT C 76 af 10.3.2011, s. 4).

3

(4)  Bruttokapitaltilførslerne var på henholdsvis 3,9 mia. EUR og 6,3 mia. EUR, med et gebyr på 0,2 mia. EUR, som AIB betalte tilbage til den irske stat.

4

(5)  Kommissionens afgørelse gav mulighed for rekapitalisering som en redningsforanstaltning i seks måneder, på betingelse af at der blev forelagt en opdateret omstruktureringsplan. Den anden del af rekapitaliseringen blev ikke foretaget i februar.

5

(6)  Kommissionens afgørelse i sag N160/10, Recapitalisation of EBS (EUT C 217 af 11.8.2010, s. 2).

6

(7)  Kommissionens afgørelse i sag C25/10 (ex N 212/10), Restructuring of Educational Building Society (EUT C 300 af 6.11.2010, s. 17).

7

(8)  EUT C 195 af 19.8.2009, s. 9.

8

(9)  I april 2012 blev det besluttet, at Permanent TSB skulle forblive aktiv som den tredje nationale långiver sammen med AIB og BoI.

9

(10)  Kommissionens afgørelse i sag SA.33296, Emergency recapitalisation in favour of the merged entity Educational Building Society/Allied Irish Banks, plc (EUT C 268 af 10.9.2011, s. 3).

10

(11)  Planen blev registreret under sagsnummer SA.29786.

11

(12)  De vigtigste supplerende oplysninger blev fremsendt den 10. og 11. januar, den 13. februar og den 20. og 27. marts 2014 og vedrørte finansielle prognoser.

12

(13)  Jf. fodnote 2.

13

(14)  Jf. fodnote 10.

14

(15)  »Prudential Capital Assessment Review« (egenkapitalundersøgelse) og »Prudential Liquidity Assessment Review« (likviditetsundersøgelse). Beskrevet i detaljer i betragtning 25-31 i afgørelse i sag SA.33296.

15

(16)  Der blev formelt opnået enighed om det økonomiske tilpasningsprogram for Irland i december 2010. Pakken omfattede en samlet finansieringspakke på 85 mia. EUR for perioden 2010-2013.

16

(17)  Kapitalinstrumenter, der opfylder kravene i artikel 28, 29 og 31 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

17

(18)  Betinget kapital er gæld, der bliver til egenkapital, når visse udløsende omstændigheder er opfyldt.

18

(19)  200 afdelinger for AIB og 74 afdelinger for EBS pr. december 2013.

19

(20)  I februar 2011 blev Anglo Irish Banks kundeindlån overført til Allied Irish Bank (GB), som nu tilbyder indlånsydelser til omkring 60 000 forbrugere på massemarkedet i Storbritannien.

20

(21)  Tracker-realkreditlån er en type realkreditlån med variabel rente. Realkreditrenten følger (»tracks«) og ligger i en fast afstand over Den Europæiske Centralbanks basisrente.

21

(22)  ECB-renten, som lå på 4,25 % i juli 2008, faldt til 1 % i maj 2009.

22

(23)  Jf. Kommissionens afgørelse i sag N 725/09, Establishment of a National Asset Management Agency (NAMA) (EUT C 94 af 14.4.2010, s. 10).

23

(24)  Jf. Kommissionens afgørelse i sag NN 48/08, Guarantee Scheme for Banks in Ireland (EUT C 312 af 6.12.2008, s. 2).

24

(25)  Jf. Kommissionens afgørelse i sag N 349/09, Credit Institutions Eligible Liability Guarantee Scheme (EUT C 72 af 20.3.2010, s. 6), og forlængelser heraf.

25

(26)  AIB: Kommissionens afgørelse i sag N 241/09, og Kommissionens afgørelse i sag SA.31891 (N 533/10)

26

EBS: Kommissionens afgørelse i sag N 160/10.

(27)  Jf. fodnote 10.

27

(28)  Den kapital, der blev indskudt af finansministeren og den nationale pensionsreservefond, beløb sig til 6,1 mia. EUR. Der blev ikke udstedt nye aktier, og der blev ikke aftalt nogen modydelse for den indskudte kapital.

28

(29)  Beskrevet i betragtning 18-33 i afgørelse N 241/09.

29

(30)  Støttebeløbet for foranstaltningerne i form af overtagelse af værdiforringede aktiver for både AIB og EBS er skønnede beløb, da de sidste trancher af aktiver, der er overført til NAMA, endnu ikke er godkendt af Kommissionen. Disse skøn er baseret på de oplysninger, Irland fremlagde den 14. februar 2013.

30

(31)  Forretningshemmelighed.

31

(32)  Passivstyring: tilbagekøb eller konvertering af efterstillet gæld til kapitalinstrumenter (egentlig kernekapital), normalt til en lavere pris. Dette kan også ske i form af en sænkelse af gældens pålydende værdi eller tidlig indløsning til en anden værdi end den pålydende værdi.

32

(33)  Situation pr. 30. juni 2013.

33

(34)  Fuldtidsækvivalenter.

34

(35)  ROE omfatter præferenceaktier i gennemsnitlig egenkapital.

35

(36)  Ekskl. egenkapital.

36

(37)  PLAR 2011-nedgearingsmålene på 20,5 mia. EUR er nået.

37

(38)  Reduktionen er endnu større — ca. 38 % — sammenholdt med 2009-tallene, inden AIB og EBS fusionerede, hvor AIB's og EBS' samlede aktiver beløb sig til henholdsvis 174,3 mia. EUR og 21,5 mia. EUR.

38

(39)  Ekskl. egenkapital.

39

(40)  Nedgangen i udlånsporteføljen skyldes afskrivninger og indløsninger, som tilsammen har været højere end den nye produktion.

40

(41)  Obligationer udstedt af NAMA til gengæld for de (dårlige) aktiver, der blev overført til NAMA fra de deltagende kreditinstitutter. Købsprisen for de aktiver, der blev overført til NAMA, er navnlig blevet betalt ved NAMA's udstedelse af statsgaranterede seniorgældsbeviser/-obligationer for 95 % af købsprisen og af (ikke statsgaranterede) efterstillede gældsbeviser for 5 %.

41

(42)  Den projekterede likviditetsdækningskvote tager hensyn til bankens NAMA-obligationer, som den opfatter som omsættelige aktiver af høj kvalitet, jf. Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds rapport om likviditetsforanstaltninger fra december 2013. Den endelige sammensætning af den langsigtede likviditetskvote vil blive drøftet på et senere tidspunkt.

42

(43)  Eksisterende udlånsportefølje sammenholdt med ny produktion.

43

(44)  Bankens MARS blev lanceret i 2012 og var et resultat af drøftelser med den irske regering og den irske centralbank om potentielle løsninger på problemet med misligholdte realkreditlån. Under denne strategi giver banken realkreditkunder nye muligheder for afdragsfrihed. MARS-programmet er nu fuldt operationelt og har over 300 specialister tilknyttet, som tager sig af realkreditkunder med økonomiske vanskeligheder.

44

(45)  Fra 1. januar 2014 i henhold til Basel III-reglerne.

45

(46)  Inden for rammerne af denne afgørelse betyder »lovbestemt minimumskapital« den kapital, som den irske centralbank kræver, at de irske banker skal være i besiddelse af.

46

(47)  I forbindelse med den omfattende vurdering, der for øjeblikket foretages af Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, vil der blive anvendt en grænse på 5,5 % af CET1 i et negativt scenarie.

47

(48)  Bankens udestående betingede kapitalinstrumenter er øjeblikkeligt og obligatorisk indløselige og vil blive konverteret til ordinære aktier, såfremt kernekapitalprocenten (eller den egentlige kernekapitalprocent efter datoen for CRD IV's gennemførelse) falder til under den udløsende sats på 8,25 %. CRD IV-pakken (kapitalkravsdirektivet og -forordningen) (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

48

(49)  I henhold til de nye regler i CRD IV-pakken skal banken bl.a. trække værdien af de fleste af sine udskudte skatteaktiver fra bankens egentlige kernekapital, herunder alle udskudte skatteaktiver, der kan henføres til uudnyttede skattemæssige underskud. Fradraget fra den egentlige kernekapital skal indfases jævnt over en 10-årig periode.

49

(50)  Den irske centralbank foretog en balancevurdering af de kreditinstitutter, der var omfattet af PCAR-undersøgelsen (AIB, BoI og PTSB) i 2013. Det blev aftalt med Den Internationale Valutafond, Kommissionen og Den Europæiske Centralbank, at kravet om en sådan vurdering skulle indgå i programmet. Denne undersøgelse, som er en øjebliksundersøgelse, da den ikke tager højde for kommende ikkerealiserede indtjeninger eller tab, har til formål at foretage en fornyet estimering af hensættelser og risikovægtede aktiver og dermed vurdere bankens kapitalgrundlag i juni 2013.

50

(51)  Se betragtning 69.

51

(52)  Omfattende vurdering foretaget af Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, som indeholder en undersøgelse af aktivernes kvalitet og en stresstest for de største europæiske banker. Resultaterne forventes at foreligge i oktober 2014.

52

(53)  Der findes yderligere oplysninger om rekapitaliseringsforanstaltningerne i afgørelse i sag N 160/10, betragtning 40-47, afgørelse i sag N 241/09, betragtning 43-48, afgørelse i sag SA 31891 (N 553/10), betragtning 59-65 og afgørelse i sag SA 33296, betragtning 54-60. Derudover har Kommissionen i tidligere afgørelser fastslået, at støtte under CIFS- og ELG-ordningen samt under NAMA er at betragte som statsstøtte (jf. betragtning 37 og 41).

53

(54)  Beløbene under henholdsvis CIFS- og ELG-ordningen findes i tabel 3.

54

tabel 3

(55)  EUT C 216 af 30.7.2013, s. 1 (især punkt 6).

55

(56)  Brev fra den irske centralbanks direktør til finansministeren af 19. november 2010.

56

(57)  Balancereduktionen er endnu mere markant, når man ser på 2009-balancen for AIB og EBS før fusionen. I 2009 beløb de to institutters samlede aktiver sig til 195 mia. EUR.

57

(58)  Se afsnit 2.5 i denne afgørelse.

58

(59)  Førtidspensionering og frivilligt fratrædelsesprogram.

59

(60)  Som beskrevet i betragtning 68.

60

(61)  Se betragtning 46.

61

(62)  Præferenceaktierne vil ikke længere blive opfattet som egentlig kernekapital efter den 1. januar 2018.

62

(63)  Som beskrevet i betragtning 68.

63

(64)  Jf. betragtning 32-39.

64

(65)  Se afsnit 2.5 i denne afgørelse.

65

(66)  Jf. betragtning 62-82 i afgørelse i sag N 241/09 og betragtning 76-78 i afgørelse i sag SA.33296.

66

(67)  I forbindelse med dette tilsagn betyder »relevant konkurrent« et kreditinstitut, der opererer i Irland, og som ikke befinder sig i en statsstøttet omstrukturering, når det anmoder om adgang til servicepakken eller kundemobilitetspakken.

67

(68)  Jf. betragtning 86 og bilaget.

68

---

BILAG

TERM SHEET — SAG SA.29786 — IRLAND — OMSTRUKTURERING AF AIB

Irland sikrer, at omstruktureringsplanen for AIB, som blev fremsendt i september 2012, med ændringer og supplerende skriftlige meddelelser gennemføres korrekt og i fuldt omfang. Dette dokument (»term sheet«) fastsætter de vilkår (»tilsagn«) for omstruktureringen af AIB, som Irland har påtaget sig at opfylde.

1.   Definitioner

I dette dokument omfatter ord i ental også ordene i flertal (og omvendt), medmindre andet fremgår af sammenhængen, og de heri anvendte termer har følgende betydninger:

| 1.1. | »Opkøb«: Betydningen fremgår af punkt 6.1 i nærværende dokument. |
| --- | --- |

1.1.

»Opkøb«: Betydningen fremgår af punkt 6.1 i nærværende dokument.

| 1.2. | »AIB«: Allied Irish Banks, plc, herunder filialer og associerede selskaber. |
| --- | --- |

1.2.

»AIB«: Allied Irish Banks, plc, herunder filialer og associerede selskaber.

| 1.3. | »Årlige driftsudgifter«: Det samlede beløb for 1) personaleudgifter, 2) generelle og administrative udgifter og 3) nedskrivninger, værdiforringelser og afskrivninger. |
| --- | --- |

1.3.

»Årlige driftsudgifter«: Det samlede beløb for 1) personaleudgifter, 2) generelle og administrative udgifter og 3) nedskrivninger, værdiforringelser og afskrivninger.

| 1.4. | »Bankdag«: En dag fra og med mandag til og med fredag bortset fra irske helligdage. |
| --- | --- |

1.4.

»Bankdag«: En dag fra og med mandag til og med fredag bortset fra irske helligdage.

| 1.5. | »Kapitaludstrømning«: Betaling af udbytte til staten på ordinære aktier og tilbagekøb af ordinære aktier fra staten. |
| --- | --- |

1.5.

»Kapitaludstrømning«: Betaling af udbytte til staten på ordinære aktier og tilbagekøb af ordinære aktier fra staten.

| 1.6. | »Centralbank«: Den irske centralbank. |
| --- | --- |

1.6.

»Centralbank«: Den irske centralbank.

| 1.7. | »CIR«: Forholdet mellem omkostninger og indtjening beregnet som driftsudgifter divideret med driftsindtægter. |
| --- | --- |

1.7.

»CIR«: Forholdet mellem omkostninger og indtjening beregnet som driftsudgifter divideret med driftsindtægter.

| 1.8. | »Punkt«: Et punkt udelukkende i dette dokument, og et sådant punkt er en del af dokumentet. Punktoverskrifterne er dog udelukkende indsat for at lette overblikket og er ikke bindende. |
| --- | --- |

1.8.

»Punkt«: Et punkt udelukkende i dette dokument, og et sådant punkt er en del af dokumentet. Punktoverskrifterne er dog udelukkende indsat for at lette overblikket og er ikke bindende.

| 1.9. | »Omfattende vurdering«: EU-dækkende stresstest fra 2014, der foretages af Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, og som vil forbedre gennemsigtigheden af de store bankers balancer, herunder AIB. |
| --- | --- |

1.9.

»Omfattende vurdering«: EU-dækkende stresstest fra 2014, der foretages af Den Europæiske Centralbank og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, og som vil forbedre gennemsigtigheden af de store bankers balancer, herunder AIB.

| 1.10. | »Betinget kapitalinstrument«: Det betingede supplerende gældsinstrument på 1,6 mia. EUR, som AIB udstedte til staten. Beskrives mere detaljeret i prospektet af 27. oktober 2011. |
| --- | --- |

1.10.

»Betinget kapitalinstrument«: Det betingede supplerende gældsinstrument på 1,6 mia. EUR, som AIB udstedte til staten. Beskrives mere detaljeret i prospektet af 27. oktober 2011.

| 1.11. | »Kundemobilitetspakke«: Den pakke foranstaltninger, der beskrives i punkt 11.5 i nærværende dokument. |
| --- | --- |

1.11.

»Kundemobilitetspakke«: Den pakke foranstaltninger, der beskrives i punkt 11.5 i nærværende dokument.

| 1.12. | »Dato for den endelige afgørelse«: Den dag, hvor Kommissionen vedtager sin endelige afgørelse om AIB's omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

1.12.

»Dato for den endelige afgørelse«: Den dag, hvor Kommissionen vedtager sin endelige afgørelse om AIB's omstruktureringsplan.

| 1.13. | »Anmodningsdato«: Den dag, hvor en relevant konkurrent på gyldig vis sender en skriftlig anmodning til AIB i forbindelse med kundemobilitetspakken, jf. punkt 11.5 i nærværende dokument. |
| --- | --- |

1.13.

»Anmodningsdato«: Den dag, hvor en relevant konkurrent på gyldig vis sender en skriftlig anmodning til AIB i forbindelse med kundemobilitetspakken, jf. punkt 11.5 i nærværende dokument.

| 1.14. | »Nødlidende SMV-portefølje«: En specifik portefølje af SMV-udlån i AIB, som forvaltes af AIB Financial Solutions Group pr. 31. december 2012, og som er omfattet af centralbankens afviklingsmål. |
| --- | --- |

1.14.

»Nødlidende SMV-portefølje«: En specifik portefølje af SMV-udlån i AIB, som forvaltes af AIB Financial Solutions Group pr. 31. december 2012, og som er omfattet af centralbankens afviklingsmål.

| 1.15. | »EBS«: EBS Limited, herunder filialer og associerede selskaber. |
| --- | --- |

1.15.

»EBS«: EBS Limited, herunder filialer og associerede selskaber.

| 1.16. | »Endelig afgørelse«: Den afgørelse, i hvilken Kommissionen træffer en afgørelse om omstruktureringsplanen og al den statsstøtte, der er ydet til AIB og EBS før og efter fusionen. |
| --- | --- |

1.16.

»Endelig afgørelse«: Den afgørelse, i hvilken Kommissionen træffer en afgørelse om omstruktureringsplanen og al den statsstøtte, der er ydet til AIB og EBS før og efter fusionen.

| 1.17. | »FRAND«: Fair, rimelig og ikkediskriminerende. |
| --- | --- |

1.17.

»FRAND«: Fair, rimelig og ikkediskriminerende.

| 1.18. | »BNP«: Irlands bruttonationalprodukt som indberettet af Irlands centrale statistikbureau. |
| --- | --- |

1.18.

»BNP«: Irlands bruttonationalprodukt som indberettet af Irlands centrale statistikbureau.

| 1.19. | »Værdiforringet« (i forbindelse med lån): Betyder, at der foreligger objektiv dokumentation for værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, der er indtruffet efter den indledende opgørelse af aktiver (en »tabsbegivenhed«), og at tabsbegivenheden (eller -begivenhederne) har haft en sådan virkning, at den nuværende værdi af fremtidige pengestrømme er lavere end det finansielle aktivs eller gruppen af aktivers nuværende bogførte værdi, og kræver, at der indføres hensættelser til værdiforringelser i resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

1.19.

»Værdiforringet« (i forbindelse med lån): Betyder, at der foreligger objektiv dokumentation for værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, der er indtruffet efter den indledende opgørelse af aktiver (en »tabsbegivenhed«), og at tabsbegivenheden (eller -begivenhederne) har haft en sådan virkning, at den nuværende værdi af fremtidige pengestrømme er lavere end det finansielle aktivs eller gruppen af aktivers nuværende bogførte værdi, og kræver, at der indføres hensættelser til værdiforringelser i resultatopgørelsen.

| 1.20. | »Inkrementel omkostning«: Yderligere omkostninger, som AIB har måttet afholde som en direkte følge af erlæggelsen af ydelser til relevante konkurrenter i forbindelse med foranstaltningernes gennemførelse. De inkrementelle omkostninger omfatter f.eks. ikke nogen form for faste eller variable omkostninger, som AIB skulle have afholdt, hvis ikke banken skulle have gennemført foranstaltningerne. |
| --- | --- |

1.20.

»Inkrementel omkostning«: Yderligere omkostninger, som AIB har måttet afholde som en direkte følge af erlæggelsen af ydelser til relevante konkurrenter i forbindelse med foranstaltningernes gennemførelse. De inkrementelle omkostninger omfatter f.eks. ikke nogen form for faste eller variable omkostninger, som AIB skulle have afholdt, hvis ikke banken skulle have gennemført foranstaltningerne.

| 1.21. | »Irland« eller »staten«: Republikken Irland og nogle gange de statslige myndigheder i Irland, herunder — men ikke begrænset til — udenrigsministeriet, finansministeriet og centralbanken. |
| --- | --- |

1.21.

»Irland« eller »staten«: Republikken Irland og nogle gange de statslige myndigheder i Irland, herunder — men ikke begrænset til — udenrigsministeriet, finansministeriet og centralbanken.

| 1.22. | »Forsinkede misligholdte lån«: Lån, hvor der er gået mindst 90 dage, siden et kontraktligt forfaldent beløb blev indbetalt i sin helhed. Omfatter lån under omstrukturering, hvor den oprindelige lånefacilitets oprindelige vilkår misligholdes i over 90 dage. Når et lån eller en eksponering er i restance, indberettes hele eksponeringen som værende i restance og ikke kun det overskydende eller misligholdte beløb. |
| --- | --- |

1.22.

»Forsinkede misligholdte lån«: Lån, hvor der er gået mindst 90 dage, siden et kontraktligt forfaldent beløb blev indbetalt i sin helhed. Omfatter lån under omstrukturering, hvor den oprindelige lånefacilitets oprindelige vilkår misligholdes i over 90 dage. Når et lån eller en eksponering er i restance, indberettes hele eksponeringen som værende i restance og ikke kun det overskydende eller misligholdte beløb.

| 1.23. | »Forsendelsesdato«: Betydningen fremgår af punkt 11.5.2.2 i nærværende dokument. |
| --- | --- |

1.23.

»Forsendelsesdato«: Betydningen fremgår af punkt 11.5.2.2 i nærværende dokument.

| 1.24. | »Markedsandel«: Den del af et marked udtrykt i procent for i) varer eller ii) varestrømme, som en virksomhed besidder på et hvilket som helst marked i Irland (der er et marked for et relevant produkt), målt på et egnet praktisk grundlag af en uafhængig ekstern kilde, herunder lovpligtige indberetninger, som AIB har foreslået, og som tilsynsadministratoren har godkendt (denne godkendelse må ikke afslås uden grund) i hvert enkelt tilfælde forud for anmodningsdatoen. |
| --- | --- |

1.24.

»Markedsandel«: Den del af et marked udtrykt i procent for i) varer eller ii) varestrømme, som en virksomhed besidder på et hvilket som helst marked i Irland (der er et marked for et relevant produkt), målt på et egnet praktisk grundlag af en uafhængig ekstern kilde, herunder lovpligtige indberetninger, som AIB har foreslået, og som tilsynsadministratoren har godkendt (denne godkendelse må ikke afslås uden grund) i hvert enkelt tilfælde forud for anmodningsdatoen.

| 1.25. | »Markedsføring, reklamering og sponsorater«: Fremme af AIB's virksomhed (eller en del af AIB's virksomhed) ved hjælp af kommunikation såsom TV, radio, aviser, internet og andre lignende kommunikationsmidler. |
| --- | --- |

1.25.

»Markedsføring, reklamering og sponsorater«: Fremme af AIB's virksomhed (eller en del af AIB's virksomhed) ved hjælp af kommunikation såsom TV, radio, aviser, internet og andre lignende kommunikationsmidler.

| 1.26. | »Materiale«: Betydningen fremgår af punkt 11.5.1.4 i nærværende dokument. |
| --- | --- |

1.26.

»Materiale«: Betydningen fremgår af punkt 11.5.1.4 i nærværende dokument.

| 1.27. | »Foranstaltninger«: De forpligtelser, der påhviler AIB som følge af de tilsagn, som Irland har afgivet i punkt 3-11 i nærværende dokument. |
| --- | --- |

1.27.

»Foranstaltninger«: De forpligtelser, der påhviler AIB som følge af de tilsagn, som Irland har afgivet i punkt 3-11 i nærværende dokument.

| 1.28. | »Tilsynsadministrator«: En eller flere fysiske eller juridiske personer, som er uafhængige af AIB, som er godkendt af Kommissionen og udnævnt af AIB, og som har til opgave at føre tilsyn med AIB's opfyldelse af de tilsagn, der er vedlagt den endelige afgørelse som bilag. Tilsynsadministratorens rolle beskrives nærmere i vedlagte oversigt. |
| --- | --- |

1.28.

»Tilsynsadministrator«: En eller flere fysiske eller juridiske personer, som er uafhængige af AIB, som er godkendt af Kommissionen og udnævnt af AIB, og som har til opgave at føre tilsyn med AIB's opfyldelse af de tilsagn, der er vedlagt den endelige afgørelse som bilag. Tilsynsadministratorens rolle beskrives nærmere i vedlagte oversigt.

| 1.29. | »Realkreditlån«: Alle lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse i Irland udstedt af et kreditinstitut eller et realkreditinstitut, hvor formålet med lånet typisk er at finansiere enten en overdragelse af fast ejendom eller forbedringer af den faste ejendom, som lånet har sikkerhed i, men hvor formålet også kan være ikkeejendomsrelateret. Alle henvisninger til realkreditlån vedrører både de ejere, der selv bor i deres faste ejendom, og dem, der udlejer deres faste ejendom. |
| --- | --- |

1.29.

»Realkreditlån«: Alle lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse i Irland udstedt af et kreditinstitut eller et realkreditinstitut, hvor formålet med lånet typisk er at finansiere enten en overdragelse af fast ejendom eller forbedringer af den faste ejendom, som lånet har sikkerhed i, men hvor formålet også kan være ikkeejendomsrelateret. Alle henvisninger til realkreditlån vedrører både de ejere, der selv bor i deres faste ejendom, og dem, der udlejer deres faste ejendom.

| 1.30. | »NAMA«: National Asset Management Agency oprettet i henhold til lov om National Asset Management Agency fra 2009. |
| --- | --- |

1.30.

»NAMA«: National Asset Management Agency oprettet i henhold til lov om National Asset Management Agency fra 2009.

| 1.31. | »Nettoeksponering«: AIB's bruttolångivning til en kunde minus alle hensættelser, som AIB har foretaget i forhold til den pågældende kunde. |
| --- | --- |

1.31.

»Nettoeksponering«: AIB's bruttolångivning til en kunde minus alle hensættelser, som AIB har foretaget i forhold til den pågældende kunde.

| 1.32. | »Meddelelsesdato«: Den dato, hvor AIB meddeler den relevante konkurrent, at AIB vil udsende sidstnævntes materiale. |
| --- | --- |

1.32.

»Meddelelsesdato«: Den dato, hvor AIB meddeler den relevante konkurrent, at AIB vil udsende sidstnævntes materiale.

| 1.33. | »NPRFC«: National Pension Reserve Fund Commission (den nationale pensionsreservefond). |
| --- | --- |

1.33.

»NPRFC«: National Pension Reserve Fund Commission (den nationale pensionsreservefond).

| 1.34. | »NPRFC-præferenceaktier«: De præferenceaktier, der udstedes i forbindelse med NPRFC's investering. |
| --- | --- |

1.34.

»NPRFC-præferenceaktier«: De præferenceaktier, der udstedes i forbindelse med NPRFC's investering.

| 1.35. | »NPRFC's investering«: NPRFC's tegning af præferenceaktier for 3,5 mia. EUR i AIB og udstedelsen af garantier for ordinære aktier pr. 31. maj 2009. |
| --- | --- |

1.35.

»NPRFC's investering«: NPRFC's tegning af præferenceaktier for 3,5 mia. EUR i AIB og udstedelsen af garantier for ordinære aktier pr. 31. maj 2009.

| 1.36. | »Ordinære aktier«: De ordinære aktier i AIB's kapital, som hver har en værdi på 0,01 EUR. |
| --- | --- |

1.36.

»Ordinære aktier«: De ordinære aktier i AIB's kapital, som hver har en værdi på 0,01 EUR.

| 1.37. | [...] |
| --- | --- |

1.37.

[...]

| 1.38. | »Relevant konkurrent«: En virksomhed, som på anmodningsdatoen 1) er godkendt i Irland eller andetsteds til at operere som kreditinstitut i Irland, 2) ikke modtager statsstøtte (dvs. at banker, som har modtaget statsstøtte, og som fortsat befinder sig i omstruktureringsperioden, ikke opfattes som »relevante konkurrenter«, men at banker, som har modtaget statsstøtte, og hvis omstruktureringsperiode er afsluttet, opfattes som »relevante konkurrenter«) og 3) har en markedsandel på under 15 % for varer eller varestrømme (gennem alle tilhørende virksomheder) på markedet for det relevante produkt, hvor AIB har en markedsandel på over 30 % for varer eller varestrømme på markedet for det relevante produkt, baseret på en markedsandelsmåling foretaget af en uafhængig ekstern kilde, herunder lovpligtige indberetninger, som AIB har foreslået, og som tilsynsadministratoren har godkendt. |
| --- | --- |

1.38.

»Relevant konkurrent«: En virksomhed, som på anmodningsdatoen 1) er godkendt i Irland eller andetsteds til at operere som kreditinstitut i Irland, 2) ikke modtager statsstøtte (dvs. at banker, som har modtaget statsstøtte, og som fortsat befinder sig i omstruktureringsperioden, ikke opfattes som »relevante konkurrenter«, men at banker, som har modtaget statsstøtte, og hvis omstruktureringsperiode er afsluttet, opfattes som »relevante konkurrenter«) og 3) har en markedsandel på under 15 % for varer eller varestrømme (gennem alle tilhørende virksomheder) på markedet for det relevante produkt, hvor AIB har en markedsandel på over 30 % for varer eller varestrømme på markedet for det relevante produkt, baseret på en markedsandelsmåling foretaget af en uafhængig ekstern kilde, herunder lovpligtige indberetninger, som AIB har foreslået, og som tilsynsadministratoren har godkendt.

| 1.39. | »Relevant produkt«: i) personlige løbende konti, ii) personlige kreditkort, iii) virksomheders løbende konti, iv) virksomheders kreditkort, v) realkreditlån og vi) udlån til SMV'er og selskaber. |
| --- | --- |

1.39.

»Relevant produkt«: i) personlige løbende konti, ii) personlige kreditkort, iii) virksomheders løbende konti, iv) virksomheders kreditkort, v) realkreditlån og vi) udlån til SMV'er og selskaber.

| 1.40. | »Omstruktureringsperiode«: Perioden fra datoen for den endelige afgørelse til den 31. december 2017. |
| --- | --- |

1.40.

»Omstruktureringsperiode«: Perioden fra datoen for den endelige afgørelse til den 31. december 2017.

| 1.41. | »Omstruktureringsplan«: Den plan, som AIB forelagde for Kommissionen via Irland i september 2012, som ændret og suppleret ved forskellige skriftlige meddelelser. |
| --- | --- |

1.41.

»Omstruktureringsplan«: Den plan, som AIB forelagde for Kommissionen via Irland i september 2012, som ændret og suppleret ved forskellige skriftlige meddelelser.

| 1.42. | »Oversigt«: En oversigt, som udelukkende vedrører dette dokument, og som er en del af dokumentet. Oversigten er en integreret del af dette term sheet og bindende på tilsvarende vis. |
| --- | --- |

1.42.

»Oversigt«: En oversigt, som udelukkende vedrører dette dokument, og som er en del af dokumentet. Oversigten er en integreret del af dette term sheet og bindende på tilsvarende vis.

| 1.43. | »SMV-lån«: Al långivning til små og mellemstore virksomheder i Irland, jf. Kommissionens henstilling (1), der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres retlige form (f.eks. sammenslutninger, partnerskaber, eneindehavere), som beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR eller en årlig samlet balance på ikke over 43 mio. EUR. Sådan långivning omfatter sikker og usikker långivning via lån med løbetider, realkreditlån til erhvervsejendomme, som skal tilbagebetales over en fast periode på op til 15 år, samt finansiering med sikkerhed i aktiver, finansiering med sikkerhed i erhvervsejendomme og fakturabelåning, hvad enten rentesatsen for det pågældende lån er variabel eller ligger et fast stykke over en specificeret referencerentesats, eller der er fastsat en rentesats for hele eller en del af lånets løbetid. Denne definition omfatter ikke långivning til erhvervsenheder, som ikke er SMV'er, personer, der handler som forbrugere, samt »statslige« og »andre finansielle« kundekategorier. |
| --- | --- |

1.43.

»SMV-lån«: Al långivning til små og mellemstore virksomheder i Irland, jf. Kommissionens henstilling (1), der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres retlige form (f.eks. sammenslutninger, partnerskaber, eneindehavere), som beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR eller en årlig samlet balance på ikke over 43 mio. EUR. Sådan långivning omfatter sikker og usikker långivning via lån med løbetider, realkreditlån til erhvervsejendomme, som skal tilbagebetales over en fast periode på op til 15 år, samt finansiering med sikkerhed i aktiver, finansiering med sikkerhed i erhvervsejendomme og fakturabelåning, hvad enten rentesatsen for det pågældende lån er variabel eller ligger et fast stykke over en specificeret referencerentesats, eller der er fastsat en rentesats for hele eller en del af lånets løbetid. Denne definition omfatter ikke långivning til erhvervsenheder, som ikke er SMV'er, personer, der handler som forbrugere, samt »statslige« og »andre finansielle« kundekategorier.

| 1.44. | »Statsstøtte«: Har inden for rammerne af dette term sheet den betydning, der fremgår af punkt 2.1 i nærværende dokument. |
| --- | --- |

1.44.

»Statsstøtte«: Har inden for rammerne af dette term sheet den betydning, der fremgår af punkt 2.1 i nærværende dokument.

| 1.45. | »Gyldig ansøgning«: En ansøgning forelagt af en virksomhed, der er en relevant konkurrent, og som på anmodningsdatoen er en relevant konkurrent for en ydelse, der er omfattet af punkt 11.5 i nærværende dokument. Ansøgningen indeholder oplysninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til, at AIB er i stand til at erlægge den pågældende ydelse. |
| --- | --- |

1.45.

»Gyldig ansøgning«: En ansøgning forelagt af en virksomhed, der er en relevant konkurrent, og som på anmodningsdatoen er en relevant konkurrent for en ydelse, der er omfattet af punkt 11.5 i nærværende dokument. Ansøgningen indeholder oplysninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til, at AIB er i stand til at erlægge den pågældende ydelse.

2.   Udgangspunkt for foranstaltningerne

| 2.1. | Nedenstående foranstaltninger forudsætter, at Kommissionen vedtager en endelig afgørelse om, at den statsstøtte, som EBS og AIB har modtaget, herunder statsstøtteelementet i Irlands 2008- og 2009-bankgarantiordninger, Irlands rekapitalisering af EBS som beskrevet i redningsafgørelse N 160/10 af 2. juni 2010, og af AIB som beskrevet i redningsafgørelse N 241/09 af 12. maj 2009, N 553/10 af 21. december 2010 og SA.33296 af 15. juli 2011, og den statsstøtte, som EBS og AIB har modtaget i kraft af NAMA (al denne støtte opfattes i nærværende dokument som »statsstøtte«), er forenelig med det indre marked i overensstemmelse med artikel 107-109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

2.1.

Nedenstående foranstaltninger forudsætter, at Kommissionen vedtager en endelig afgørelse om, at den statsstøtte, som EBS og AIB har modtaget, herunder statsstøtteelementet i Irlands 2008- og 2009-bankgarantiordninger, Irlands rekapitalisering af EBS som beskrevet i redningsafgørelse N 160/10 af 2. juni 2010, og af AIB som beskrevet i redningsafgørelse N 241/09 af 12. maj 2009, N 553/10 af 21. december 2010 og SA.33296 af 15. juli 2011, og den statsstøtte, som EBS og AIB har modtaget i kraft af NAMA (al denne støtte opfattes i nærværende dokument som »statsstøtte«), er forenelig med det indre marked i overensstemmelse med artikel 107-109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 2.2. | AIB bestræber sig i videst muligt omfang på at opfylde de forpligtelser, banken har fået pålagt som følge af de foranstaltninger, som Irlands tilsagn indebærer (herunder ansøgning om og indhentelse af alle nødvendige godkendelser). |
| --- | --- |

2.2.

AIB bestræber sig i videst muligt omfang på at opfylde de forpligtelser, banken har fået pålagt som følge af de foranstaltninger, som Irlands tilsagn indebærer (herunder ansøgning om og indhentelse af alle nødvendige godkendelser).

| 2.3. | AIB kan ikke forpligtes til at misligholde sine retlige forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af disse foranstaltninger. Såfremt der opstår en konflikt mellem en af de i dette term sheet indeholdte forpligtelser og AIB's retlige forpligtelser, underretter AIB tilsynsadministratoren herom, og AIB stiller forslag til en alternativ løsning, der giver AIB mulighed for at opfylde sine forpligtelser. Tilsynsadministratoren undersøger i samråd med Kommissionen, hvorvidt den foreslåede løsning er i overensstemmelse med tilsagnene i dette term sheet og AIB's retlige forpligtelser. |
| --- | --- |

2.3.

AIB kan ikke forpligtes til at misligholde sine retlige forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af disse foranstaltninger. Såfremt der opstår en konflikt mellem en af de i dette term sheet indeholdte forpligtelser og AIB's retlige forpligtelser, underretter AIB tilsynsadministratoren herom, og AIB stiller forslag til en alternativ løsning, der giver AIB mulighed for at opfylde sine forpligtelser. Tilsynsadministratoren undersøger i samråd med Kommissionen, hvorvidt den foreslåede løsning er i overensstemmelse med tilsagnene i dette term sheet og AIB's retlige forpligtelser.

3.   Tilsagn om omstrukturering af udlånsporteføljen

| 3.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB vil nå følgende omstruktureringsmål for udlånsporteføljen (procenterne i dette punkt 3 henviser til en procent af eurobalancen for de enkelte sektorer) for realkreditlån og SMV-lån, der er ydet som led i EU-IMF-programmet:






  3.1.1. | Senest den 31. december 2014 vil [80-100] % (2) af den nødlidende SMV-portefølje være omstruktureret (dvs. at AIB har kommunikeret formelt med kunden om den reviderede ordning (f.eks. en revideret låneaftale/reviderede lånevilkår), eller at der er indledt en retssag). |
| --- | --- | --- |

3.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB vil nå følgende omstruktureringsmål for udlånsporteføljen (procenterne i dette punkt 3 henviser til en procent af eurobalancen for de enkelte sektorer) for realkreditlån og SMV-lån, der er ydet som led i EU-IMF-programmet:

3.1.1.

Senest den 31. december 2014 vil [80-100] % (2) af den nødlidende SMV-portefølje være omstruktureret (dvs. at AIB har kommunikeret formelt med kunden om den reviderede ordning (f.eks. en revideret låneaftale/reviderede lånevilkår), eller at der er indledt en retssag).

| 3.1.2. | Senest den 30. juni 2014 vil AIB have foreslået holdbare løsninger for 75 % af de realkreditlån, der er forsinkede misligholdte lån, og der vil være indgået en aftale med kunderne om en løsning for 35 % af de realkreditlån, der er forsinkede misligholdte lån. |
| --- | --- |

3.1.2.

Senest den 30. juni 2014 vil AIB have foreslået holdbare løsninger for 75 % af de realkreditlån, der er forsinkede misligholdte lån, og der vil være indgået en aftale med kunderne om en løsning for 35 % af de realkreditlån, der er forsinkede misligholdte lån.

| 3.2. | Irland giver tilsagn om, at AIB vil tage kontakt til kunderne inden for de øvrige udlånsporteføljer, der forvaltes af AIB's Financial Solutions Group, og vil stille forslag til holdbare løsninger for [50-100] % af disse lån senest den 31. december 2014. |
| --- | --- |

3.2.

Irland giver tilsagn om, at AIB vil tage kontakt til kunderne inden for de øvrige udlånsporteføljer, der forvaltes af AIB's Financial Solutions Group, og vil stille forslag til holdbare løsninger for [50-100] % af disse lån senest den 31. december 2014.

| 3.3. | Irland giver tilsagn om, at tre måneder efter datoen for den endelige afgørelse og frem til omstruktureringsperiodens udløb vil den metode, som AIB anvender til at vurdere, hvilken omstruktureringsløsning der er bedst egnet til SMV-lån, lån til selskaber og lån til erhvervsejendomme, som er værdiforringede og/eller forsinkede misligholdte lån, blive baseret på økonomiske og kommercielle kriterier og udformet som følger:






  3.3.1. | Når nettoeksponeringen for kunden overstiger [2,5-10] mio. EUR, foretages der en analyse af nettonutidsværdien af omstruktureringsmulighederne med det formål at maksimere nettonutidsværdien for AIB, men også for at sikre, at SMV'ens eller selskabets rentabilitet ikke sættes over styr. Hvis den valgte mulighed ikke har den højeste nettonutidsværdi, skal den være baseret på verificerbare økonomiske og kommercielle kriterier, og afgørelsen kræver det relevante AIB-kreditudvalgs godkendelse. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Irland giver tilsagn om, at tre måneder efter datoen for den endelige afgørelse og frem til omstruktureringsperiodens udløb vil den metode, som AIB anvender til at vurdere, hvilken omstruktureringsløsning der er bedst egnet til SMV-lån, lån til selskaber og lån til erhvervsejendomme, som er værdiforringede og/eller forsinkede misligholdte lån, blive baseret på økonomiske og kommercielle kriterier og udformet som følger:

3.3.1.

Når nettoeksponeringen for kunden overstiger [2,5-10] mio. EUR, foretages der en analyse af nettonutidsværdien af omstruktureringsmulighederne med det formål at maksimere nettonutidsværdien for AIB, men også for at sikre, at SMV'ens eller selskabets rentabilitet ikke sættes over styr. Hvis den valgte mulighed ikke har den højeste nettonutidsværdi, skal den være baseret på verificerbare økonomiske og kommercielle kriterier, og afgørelsen kræver det relevante AIB-kreditudvalgs godkendelse.

| 3.3.2. | Når nettoeksponeringen for kunden ikke overstiger [2,5-10] mio. EUR, giver Irland tilsagn om, at AIB effektivt og konsekvent vil indføre retningslinjer for at bistå beslutningstagerne med egnede midler til at vurdere den hensigtsmæssige omstruktureringsmulighed for såvel rentable som ikkerentable kunder. |
| --- | --- |

3.3.2.

Når nettoeksponeringen for kunden ikke overstiger [2,5-10] mio. EUR, giver Irland tilsagn om, at AIB effektivt og konsekvent vil indføre retningslinjer for at bistå beslutningstagerne med egnede midler til at vurdere den hensigtsmæssige omstruktureringsmulighed for såvel rentable som ikkerentable kunder.

4.   Tilsagn om begrænsning af långivning til [...]

| 4.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB vil efterstræbe en samlet grænse for »ny långivning« til [...] på [...] i henholdsvis [...] og [...] i [...]. |
| --- | --- |

4.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB vil efterstræbe en samlet grænse for »ny långivning« til [...] på [...] i henholdsvis [...] og [...] i [...].

| 4.2. | Efter AIB's eget skøn kan ny långivning til [...] overskride grænserne i punkt 4.1, under forudsætning af at den samlede slutbalance for bruttoudlån til [...] ikke overstiger henholdsvis [...] ved udgangen af [...] og [...] mia. ved udgangen af [...]. |
| --- | --- |

4.2.

Efter AIB's eget skøn kan ny långivning til [...] overskride grænserne i punkt 4.1, under forudsætning af at den samlede slutbalance for bruttoudlån til [...] ikke overstiger henholdsvis [...] ved udgangen af [...] og [...] mia. ved udgangen af [...].

5.   Tilsagn om markedsføring, reklamering og sponsorater i Irland

| 5.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB frem til omstruktureringsperiodens udløb vil begrænse det nominelle niveau for bankens eksterne udgifter til markedsføring, reklamering og sponsorater i Irland til det niveau, som udgifterne lå på i det regnskabsår, der udløb pr. 31. december 2012 (dvs. [...] mio. for hvert år). |
| --- | --- |

5.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB frem til omstruktureringsperiodens udløb vil begrænse det nominelle niveau for bankens eksterne udgifter til markedsføring, reklamering og sponsorater i Irland til det niveau, som udgifterne lå på i det regnskabsår, der udløb pr. 31. december 2012 (dvs. [...] mio. for hvert år).

| 5.2. | Irland giver tilsagn om, at AIB i omstruktureringsperioden ikke i bankens reklamekampagner vil henvise til den statsstøtte, AIB har modtaget, eller iværksætte foranstaltninger, der med rimelighed kan opfattes som aggressiv handelspraksis. |
| --- | --- |

5.2.

Irland giver tilsagn om, at AIB i omstruktureringsperioden ikke i bankens reklamekampagner vil henvise til den statsstøtte, AIB har modtaget, eller iværksætte foranstaltninger, der med rimelighed kan opfattes som aggressiv handelspraksis.

| 5.3. | Den i punkt 5.1 nævnte begrænsning finder ikke anvendelse på: a) udgifter, som er nødvendige eller anbefales af en tilsynsmyndighed eller offentlig myndighed, og/eller b) udgifter, som er knyttet til en foranstaltning i nærværende dokument, og/eller c) udgifter, som er knyttet til velgørenhed, og/eller d) initiativer, som i rimelig grad er nødvendige for at advare kunder og andre om problemer såsom svig, strafbare handlinger (f.eks. falske pengesedler eller bankrøverier, ændringer i vilkårene for produkter) eller større risikoeksponering. |
| --- | --- |

5.3.

Den i punkt 5.1 nævnte begrænsning finder ikke anvendelse på: a) udgifter, som er nødvendige eller anbefales af en tilsynsmyndighed eller offentlig myndighed, og/eller b) udgifter, som er knyttet til en foranstaltning i nærværende dokument, og/eller c) udgifter, som er knyttet til velgørenhed, og/eller d) initiativer, som i rimelig grad er nødvendige for at advare kunder og andre om problemer såsom svig, strafbare handlinger (f.eks. falske pengesedler eller bankrøverier, ændringer i vilkårene for produkter) eller større risikoeksponering.

6.   Tilsagn om, at AIB ikke foretager opkøb og accepterer begrænsninger af AIB's forretninger i en given periode

| 6.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB fra datoen for den endelige afgørelse og frem til a) omstruktureringsperiodens udløb eller b) den dato, hvor NPRFC-præferenceaktierne og det betingede kapitalinstrument er tilbagebetalt i deres helhed eller ikke længere ejes af Irland, alt efter hvilken begivenhed der indtræder først, ikke af nogen som helst grund vil erhverve aktieposter i en hvilken som helst virksomhed (dvs. en virksomhed, der i kraft af sin retlige form er et firma, eller en pakke aktiver, som tilsammen udgør et firma) (et »opkøb«), med forbehold af undtagelserne i punkt 6.2. |
| --- | --- |

6.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB fra datoen for den endelige afgørelse og frem til a) omstruktureringsperiodens udløb eller b) den dato, hvor NPRFC-præferenceaktierne og det betingede kapitalinstrument er tilbagebetalt i deres helhed eller ikke længere ejes af Irland, alt efter hvilken begivenhed der indtræder først, ikke af nogen som helst grund vil erhverve aktieposter i en hvilken som helst virksomhed (dvs. en virksomhed, der i kraft af sin retlige form er et firma, eller en pakke aktiver, som tilsammen udgør et firma) (et »opkøb«), med forbehold af undtagelserne i punkt 6.2.

| 6.2. | AIB kan foretage sådanne opkøb:






  6.2.1. | med Kommissionens forudgående skriftlige samtykke, idet et sådant samtykke skal gives ud fra den antagelse, at opkøbet er nødvendigt under ekstraordinære omstændigheder for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre effektiv konkurrence, |
| --- | --- | --- |

6.2.

AIB kan foretage sådanne opkøb:

6.2.1.

med Kommissionens forudgående skriftlige samtykke, idet et sådant samtykke skal gives ud fra den antagelse, at opkøbet er nødvendigt under ekstraordinære omstændigheder for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre effektiv konkurrence,

| 6.2.2. | når den pris, AIB betaler i forbindelse med opkøbet (ekskl. gældsovertagelse), er under 0,01 % af AIB's samlede aktiver på datoen for den endelige afgørelse, og den samlede pris, som AIB betaler i forbindelse med samtlige opkøb i omstruktureringsperioden (ekskl. gældsovertagelse), er under 0,025 % af AIB's samlede aktiver på datoen for den endelige afgørelse, eller |
| --- | --- |

6.2.2.

når den pris, AIB betaler i forbindelse med opkøbet (ekskl. gældsovertagelse), er under 0,01 % af AIB's samlede aktiver på datoen for den endelige afgørelse, og den samlede pris, som AIB betaler i forbindelse med samtlige opkøb i omstruktureringsperioden (ekskl. gældsovertagelse), er under 0,025 % af AIB's samlede aktiver på datoen for den endelige afgørelse, eller

| 6.2.3. | når opkøbet finder sted som led i den almindelige bankvirksomhed i forbindelse med forvaltningen af eksisterende krav over for nødlidende virksomheder. |
| --- | --- |

6.2.3.

når opkøbet finder sted som led i den almindelige bankvirksomhed i forbindelse med forvaltningen af eksisterende krav over for nødlidende virksomheder.

7.   Tilsagn vedrørende betalinger i forbindelse med kapitalinstrumenter

| 7.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB ikke vil foretage skønsmæssige kuponudbetalinger eller udnytte frivillige call-options på kapitalinstrumenter i omstruktureringsperioden, medmindre:






  7.1.1. | Kommissionen giver sit samtykke til udbetalingen eller call-optionen, |
| --- | --- | --- |

7.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB ikke vil foretage skønsmæssige kuponudbetalinger eller udnytte frivillige call-options på kapitalinstrumenter i omstruktureringsperioden, medmindre:

7.1.1.

Kommissionen giver sit samtykke til udbetalingen eller call-optionen,

| 7.1.2. | kuponen udbetales til staten (under forudsætning af at sådanne udbetalinger ikke udløser kuponudbetalinger til andre investorer, der ellers ikke ville være obligatoriske), og |
| --- | --- |

7.1.2.

kuponen udbetales til staten (under forudsætning af at sådanne udbetalinger ikke udløser kuponudbetalinger til andre investorer, der ellers ikke ville være obligatoriske), og

| 7.1.3. | udbetalingen sker under et nyoprettet instrument (dvs. instrumenter oprettet på eller efter datoen for den endelige afgørelse), under forudsætning af at en kuponudbetaling på sådanne nyoprettede instrumenter ikke indebærer en juridisk forpligtelse til at foretage kuponudbetalinger på AIB's værdipapirer, som allerede eksisterede forud for datoen for den endelige afgørelse. |
| --- | --- |

7.1.3.

udbetalingen sker under et nyoprettet instrument (dvs. instrumenter oprettet på eller efter datoen for den endelige afgørelse), under forudsætning af at en kuponudbetaling på sådanne nyoprettede instrumenter ikke indebærer en juridisk forpligtelse til at foretage kuponudbetalinger på AIB's værdipapirer, som allerede eksisterede forud for datoen for den endelige afgørelse.

8.   Tilsagn om nedbringelse af omkostningerne

| 8.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB aktivt vil forvalte sine omkostninger, således at pr. 31. december 2015 vil AIB's:






  8.1.1. | årlige driftsudgifter ikke overstige [...] mio. EUR, hvilket er [200-600] mio. EUR mindre end det tilsvarende tal fra 2012-årsregnskabet |
| --- | --- | --- |

8.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB aktivt vil forvalte sine omkostninger, således at pr. 31. december 2015 vil AIB's:

8.1.1.

årlige driftsudgifter ikke overstige [...] mio. EUR, hvilket er [200-600] mio. EUR mindre end det tilsvarende tal fra 2012-årsregnskabet

| 8.1.2. | CIR ikke overstige [45-65] %, medmindre BNP-væksten ligger under 2 % på det pågældende tidspunkt, i hvilket tilfælde CIR ikke vil overstige [50-70] %. |
| --- | --- |

8.1.2.

CIR ikke overstige [45-65] %, medmindre BNP-væksten ligger under 2 % på det pågældende tidspunkt, i hvilket tilfælde CIR ikke vil overstige [50-70] %.

9.   Tilsagn vedrørende AIB's eksponering for irske statsobligationer

| 9.1. | Irland giver tilsagn om, at værdien af AIB's beholdning af irske statsobligationer, bortset fra de obligationer, der er udstedt af NAMA, ikke vil overstige [10-20] mia. EUR på noget tidspunkt i omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

9.1.

Irland giver tilsagn om, at værdien af AIB's beholdning af irske statsobligationer, bortset fra de obligationer, der er udstedt af NAMA, ikke vil overstige [10-20] mia. EUR på noget tidspunkt i omstruktureringsperioden.

10.   Tilsagn om tilbagebetaling af statsstøtte

| 10.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB vil betale statsstøtten tilbage inden omstruktureringsperiodens udløb ved dividendeudbetaling eller med andre midler med et beløb svarende til det beløb, hvormed kapitalgrundlaget overstiger det af den irske centralbank fastsatte minimumskapitalkrav for den egentlige kernekapital (plus en buffer på 1-4 %) pr. 31. december 2016 (med Basel III fuldt gennemført). |
| --- | --- |

10.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB vil betale statsstøtten tilbage inden omstruktureringsperiodens udløb ved dividendeudbetaling eller med andre midler med et beløb svarende til det beløb, hvormed kapitalgrundlaget overstiger det af den irske centralbank fastsatte minimumskapitalkrav for den egentlige kernekapital (plus en buffer på 1-4 %) pr. 31. december 2016 (med Basel III fuldt gennemført).

| 10.2. | Irland og AIB anerkender, at tilsagnet i punkt 10.1 forudsætter indhentelse af alle forskriftsmæssige og øvrige godkendelser. |
| --- | --- |

10.2.

Irland og AIB anerkender, at tilsagnet i punkt 10.1 forudsætter indhentelse af alle forskriftsmæssige og øvrige godkendelser.

| 10.3. | For at lette tilbagebetalingen i punkt 10.1 giver Irland tilsagn om, at AIB ikke vil iværksætte foranstaltninger, der medfører kapitaludstrømning, inden [...], medmindre [...]. |
| --- | --- |

10.3.

For at lette tilbagebetalingen i punkt 10.1 giver Irland tilsagn om, at AIB ikke vil iværksætte foranstaltninger, der medfører kapitaludstrømning, inden [...], medmindre [...].

| 10.4. | Uden at dette berører punkt 10.1-10.3, bevarer Irland og AIB muligheden for:






  10.4.1. | helt eller delvist at konvertere NPRFC-præferenceaktierne til egenkapital til pålydende værdi frem til den 13. maj 2014 og derefter til 125 % af tegningskursen forud for eller som led i statens exit (eller delvise exit) med inddragelse af den private sektor |
| --- | --- | --- |

10.4.

Uden at dette berører punkt 10.1-10.3, bevarer Irland og AIB muligheden for:

10.4.1.

helt eller delvist at konvertere NPRFC-præferenceaktierne til egenkapital til pålydende værdi frem til den 13. maj 2014 og derefter til 125 % af tegningskursen forud for eller som led i statens exit (eller delvise exit) med inddragelse af den private sektor

| 10.4.2. | til enhver tid at skille sig af med statens betingede kapitalinstrumenter, selv om AIB først har mulighed for at indløse statens betingede kapitalinstrumenter efter den omfattende vurdering og efter indhentelse af forskriftsmæssig godkendelse. |
| --- | --- |

10.4.2.

til enhver tid at skille sig af med statens betingede kapitalinstrumenter, selv om AIB først har mulighed for at indløse statens betingede kapitalinstrumenter efter den omfattende vurdering og efter indhentelse af forskriftsmæssig godkendelse.

11.   Tilsagn om iværksættelse af visse konkurrencerelaterede foranstaltninger

| 11.1. | Irland giver tilsagn om, at AIB fra og med den 1. juli 2014 og tre år frem vil iværksætte visse konkurrencerelaterede foranstaltninger, nemlig ved at stille a) en servicepakke og b) en kundemobilitetspakke til rådighed for relevante konkurrenter. |
| --- | --- |

11.1.

Irland giver tilsagn om, at AIB fra og med den 1. juli 2014 og tre år frem vil iværksætte visse konkurrencerelaterede foranstaltninger, nemlig ved at stille a) en servicepakke og b) en kundemobilitetspakke til rådighed for relevante konkurrenter.

| 11.2. | Irland giver tilsagn om, at AIB i en periode på tre år startende den 1. juli 2014 vil bidrage med 500 000 EUR årligt til en offentlig oplysningskampagne (som Irland støtter gennem et statsligt organ) for at øge kundernes bevidsthed og fremme deres muligheder for at skifte bank. |
| --- | --- |

11.2.

Irland giver tilsagn om, at AIB i en periode på tre år startende den 1. juli 2014 vil bidrage med 500 000 EUR årligt til en offentlig oplysningskampagne (som Irland støtter gennem et statsligt organ) for at øge kundernes bevidsthed og fremme deres muligheder for at skifte bank.

| 11.3. | Enhver tvist, der måtte opstå mellem AIB og en relevant konkurrent i forbindelse med dette punkt 11, vil AIB og den relevante konkurrent overdrage til tilsynsadministratoren, som skal finde en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, hvis afgørelse er bindende. |
| --- | --- |

11.3.

Enhver tvist, der måtte opstå mellem AIB og en relevant konkurrent i forbindelse med dette punkt 11, vil AIB og den relevante konkurrent overdrage til tilsynsadministratoren, som skal finde en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, hvis afgørelse er bindende.

Servicepakke

| 11.4. | Irland giver tilsagn om, at AIB vil stille en servicepakke til rådighed for relevante konkurrenter, der ønsker at gøre brug af en sådan pakke. |
| --- | --- |

11.4.

Irland giver tilsagn om, at AIB vil stille en servicepakke til rådighed for relevante konkurrenter, der ønsker at gøre brug af en sådan pakke.

| 11.4.1. | AIB giver på fair, rimelige og ikkediskriminerende betingelser, der dækker AIB's inkrementelle omkostninger (herunder de relevante kapitalomkostninger, hvor kapitalomkostninger er ensbetydende med de omkostninger, der er forbundet med AIB's midler til udøvelse af denne aktivitet (f.eks. gæld og egenkapital)), relevante konkurrenter:






  11.4.1.1. | adgang til de irske bankers clearingsystem (såvel papir- som elektroniske transaktioner) |
| --- | --- | --- |

11.4.1.

AIB giver på fair, rimelige og ikkediskriminerende betingelser, der dækker AIB's inkrementelle omkostninger (herunder de relevante kapitalomkostninger, hvor kapitalomkostninger er ensbetydende med de omkostninger, der er forbundet med AIB's midler til udøvelse af denne aktivitet (f.eks. gæld og egenkapital)), relevante konkurrenter:

11.4.1.1.

adgang til de irske bankers clearingsystem (såvel papir- som elektroniske transaktioner)

| 11.4.1.2. | adgang til alle de netværker af hæveautomater i Irland, som AIB er medlem af |
| --- | --- |

11.4.1.2.

adgang til alle de netværker af hæveautomater i Irland, som AIB er medlem af

| 11.4.1.3. | adgang til markedsoplysninger (f.eks. andelen af misligholdende kunder generelt og makro-/mikroøkonomiske data generelt), men en sådan adgang er underlagt overholdelse af alle love, forskrifter og fremgangsmåder, herunder, men ikke begrænset til, sådanne love, forskrifter og fremgangsmåder vedrørende databeskyttelse, fortrolighed, intellektuel ejendomsret, kontrakter og konkurrence |
| --- | --- |

11.4.1.3.

adgang til markedsoplysninger (f.eks. andelen af misligholdende kunder generelt og makro-/mikroøkonomiske data generelt), men en sådan adgang er underlagt overholdelse af alle love, forskrifter og fremgangsmåder, herunder, men ikke begrænset til, sådanne love, forskrifter og fremgangsmåder vedrørende databeskyttelse, fortrolighed, intellektuel ejendomsret, kontrakter og konkurrence

| 11.4.1.4. | adgang til kontantforsynings- og -distributionsydelser |
| --- | --- |

11.4.1.4.

adgang til kontantforsynings- og -distributionsydelser

| 11.4.1.5. | adgang til forsynings- og distributionsydelser for udenlandsk valuta. |
| --- | --- |

11.4.1.5.

adgang til forsynings- og distributionsydelser for udenlandsk valuta.

| 11.4.2. | AIB vil tage alle rimelige anmodninger fra relevante konkurrenter indgivet til tilsynsadministratoren om ændring af de ydelser, der tilbydes i henhold til punkt 11.4.1, i betragtning. For at undgå al tvivl skal sådanne ydelser erlægges i overensstemmelse med alle gældende love, forskrifter og fremgangsmåder generelt (herunder, men ikke begrænset til, EU's direktiv om betalingstjenester), og AIB er kun forpligtet til at erlægge ydelser, der henhører under AIB's kontrol og beføjelser. |
| --- | --- |

11.4.2.

AIB vil tage alle rimelige anmodninger fra relevante konkurrenter indgivet til tilsynsadministratoren om ændring af de ydelser, der tilbydes i henhold til punkt 11.4.1, i betragtning. For at undgå al tvivl skal sådanne ydelser erlægges i overensstemmelse med alle gældende love, forskrifter og fremgangsmåder generelt (herunder, men ikke begrænset til, EU's direktiv om betalingstjenester), og AIB er kun forpligtet til at erlægge ydelser, der henhører under AIB's kontrol og beføjelser.

Kundemobilitetspakke

| 11.5. | Irland giver tilsagn om, at AIB vil stille en kundemobilitetspakke til rådighed for relevante konkurrenter, der ønsker at gøre brug af en sådan pakke. |
| --- | --- |

11.5.

Irland giver tilsagn om, at AIB vil stille en kundemobilitetspakke til rådighed for relevante konkurrenter, der ønsker at gøre brug af en sådan pakke.

| 11.5.1. | Kundemobilitetspakken vil give relevante konkurrenter mulighed for at få deres reklamemateriale vedrørende et relevant produkt sendt til AIB's kunder, under forudsætning af at samtlige betingelser i dette punkt 11.5.1 er opfyldt i deres helhed:






  11.5.1.1. | AIB har modtaget en gyldig ansøgning fra den relevante konkurrent. |
| --- | --- | --- |

11.5.1.

Kundemobilitetspakken vil give relevante konkurrenter mulighed for at få deres reklamemateriale vedrørende et relevant produkt sendt til AIB's kunder, under forudsætning af at samtlige betingelser i dette punkt 11.5.1 er opfyldt i deres helhed:

11.5.1.1.

AIB har modtaget en gyldig ansøgning fra den relevante konkurrent.

| 11.5.1.2. | Den relevante konkurrent er en relevant konkurrent på anmodningsdatoen. |
| --- | --- |

11.5.1.2.

Den relevante konkurrent er en relevant konkurrent på anmodningsdatoen.

| 11.5.1.3. | AIB har en markedsandel på over 30 % for det relevante produkt på anmodningsdatoen. |
| --- | --- |

11.5.1.3.

AIB har en markedsandel på over 30 % for det relevante produkt på anmodningsdatoen.

| 11.5.1.4. | Den relevante konkurrent vil godtgøre alle de omkostninger, som AIB direkte afholder i forbindelse med udsendelsen af den relevante konkurrents materiale vedrørende det relevante produkt (»materialet«) til AIB's kunder (herunder evt. trykning, pakning og forsendelse af sådant materiale). De relevante konkurrenter er ansvarlige for alle de omkostninger, der er forbundet med fremstillingen af det relevante materiale, leveringen heraf til AIB og de hermed forbundne omkostninger samt forsendelsesomkostningerne. Omkostningerne til kundeudvælgelse i forbindelse med kundemobilitetspakken afholdes af AIB. Andre omkostninger, der ikke er direkte forbundet med udsendelsen af den relevante konkurrents materiale til AIB's kunder, afholdes af AIB. |
| --- | --- |

11.5.1.4.

Den relevante konkurrent vil godtgøre alle de omkostninger, som AIB direkte afholder i forbindelse med udsendelsen af den relevante konkurrents materiale vedrørende det relevante produkt (»materialet«) til AIB's kunder (herunder evt. trykning, pakning og forsendelse af sådant materiale). De relevante konkurrenter er ansvarlige for alle de omkostninger, der er forbundet med fremstillingen af det relevante materiale, leveringen heraf til AIB og de hermed forbundne omkostninger samt forsendelsesomkostningerne. Omkostningerne til kundeudvælgelse i forbindelse med kundemobilitetspakken afholdes af AIB. Andre omkostninger, der ikke er direkte forbundet med udsendelsen af den relevante konkurrents materiale til AIB's kunder, afholdes af AIB.

| 11.5.1.5. | De relevante konkurrenter tager det fulde ansvar for materialets lovlighed, nøjagtighed og egnethed og afgiver en skriftlig erklæring til AIB om godtgørelse af alle de tab og skader, som AIB måtte lide i forbindelse med udsendelsen. For at undgå al tvivl er AIB ikke forpligtet til at gennemgå materialet, og AIB bærer intet ansvar for det materiale, der distribueres i henhold til denne foranstaltning, eller for den vellykkede gennemførelse af denne foranstaltning generelt. Enhver tvist, der måtte opstå i denne forbindelse mellem AIB og den relevante konkurrent, vil blive overdraget til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Hvis det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen. |
| --- | --- |

11.5.1.5.

De relevante konkurrenter tager det fulde ansvar for materialets lovlighed, nøjagtighed og egnethed og afgiver en skriftlig erklæring til AIB om godtgørelse af alle de tab og skader, som AIB måtte lide i forbindelse med udsendelsen. For at undgå al tvivl er AIB ikke forpligtet til at gennemgå materialet, og AIB bærer intet ansvar for det materiale, der distribueres i henhold til denne foranstaltning, eller for den vellykkede gennemførelse af denne foranstaltning generelt. Enhver tvist, der måtte opstå i denne forbindelse mellem AIB og den relevante konkurrent, vil blive overdraget til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Hvis det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen.

| 11.5.1.6. | AIB skal modtage tilstrækkelige kopier af det materiale, der skal distribueres i henhold hertil, fra den relevante konkurrent senest kl. 17.00 fem hele bankdage forud for forsendelsesdatoen, og materialet skal i enhver henseende være i overensstemmelse med alle gældende love, forskrifter og fremgangsmåder. Enhver tvist overdrages til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen. |
| --- | --- |

11.5.1.6.

AIB skal modtage tilstrækkelige kopier af det materiale, der skal distribueres i henhold hertil, fra den relevante konkurrent senest kl. 17.00 fem hele bankdage forud for forsendelsesdatoen, og materialet skal i enhver henseende være i overensstemmelse med alle gældende love, forskrifter og fremgangsmåder. Enhver tvist overdrages til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen.

| 11.5.2. | Nedenstående finder anvendelse på AIB's forsendelse:






  11.5.2.1. | Forsendelserne deles op i seks perioder på hver seks måneder. Den første periode starter på den dato, der ligger tre måneder efter datoen for den endelige afgørelse. I disse perioder kan de relevante konkurrenter fremsende ansøgninger om en sådan forsendelse til AIB. Alle relevante konkurrenter kan henvende sig til AIB én gang inden for hver seksmåneders forsendelsesperiode. |
| --- | --- | --- |

11.5.2.

Nedenstående finder anvendelse på AIB's forsendelse:

11.5.2.1.

Forsendelserne deles op i seks perioder på hver seks måneder. Den første periode starter på den dato, der ligger tre måneder efter datoen for den endelige afgørelse. I disse perioder kan de relevante konkurrenter fremsende ansøgninger om en sådan forsendelse til AIB. Alle relevante konkurrenter kan henvende sig til AIB én gang inden for hver seksmåneders forsendelsesperiode.

| 11.5.2.2. | I hver seksmåneders forsendelsesperiode udføres forsendelserne på tre på forhånd fastsatte datoer (»forsendelsesdatoerne«) under hensyntagen til de relevante konkurrenters interesser og AIB's forsendelsesoversigt, under forudsætning af at datoen for de relevante konkurrenters anmodninger ligger et rimeligt antal dage forud for forsendelsesdatoen, så AIB kan forberede sig på det store antal forsendelser på hver af forsendelsesdatoerne (AIB skal modtage anmodningerne senest kl. 17.00 (Dublin-tid) på de relevante anmodningsdatoer). AIB sørger for, at forsendelsesdatoerne offentliggøres på forhånd på AIB's websted, så de interesserede relevante konkurrenter har god tid til at udarbejde deres ansøgninger. Enhver tvist overdrages til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen. |
| --- | --- |

11.5.2.2.

I hver seksmåneders forsendelsesperiode udføres forsendelserne på tre på forhånd fastsatte datoer (»forsendelsesdatoerne«) under hensyntagen til de relevante konkurrenters interesser og AIB's forsendelsesoversigt, under forudsætning af at datoen for de relevante konkurrenters anmodninger ligger et rimeligt antal dage forud for forsendelsesdatoen, så AIB kan forberede sig på det store antal forsendelser på hver af forsendelsesdatoerne (AIB skal modtage anmodningerne senest kl. 17.00 (Dublin-tid) på de relevante anmodningsdatoer). AIB sørger for, at forsendelsesdatoerne offentliggøres på forhånd på AIB's websted, så de interesserede relevante konkurrenter har god tid til at udarbejde deres ansøgninger. Enhver tvist overdrages til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen.

| 11.5.2.3. | I forbindelse med udsendelsen udvælger AIB vilkårligt på den relevante konkurrents anmodning op til en tredjedel af sin kundebase til hver forsendelse inden for den første seksmåneders periode. Denne kundebase består af AIB's kunder for det relevante produkt, som den relevante konkurrent reklamerer for i den pågældende forsendelse, dog begrænset til de AIB-kunder, der har givet deres samtykke til at modtage markedsføringsmateriale fra AIB. AIB udvælger en anden tredjedel af sin kundebase i den anden seksmåneders forsendelsesperiode og den sidste tredjedel af kundebasen i den tredje periode. Denne proces gentages i de tre efterfølgende forsendelsesperioder på hver seks måneder. Tilsynsadministratoren kontrollerer AIB's kundeudvælgelse. Antallet af kunder, der kontaktes i en seksmåneders forsendelsesperiode, kan reduceres på den relevante konkurrents anmodning med udgangspunkt i filtreringskriterier, der uden problemer kan implementeres af AIB (dvs. at de instrumenter, der er nødvendige for at foretage denne filtrering, umiddelbart stilles til rådighed for AIB eller er nemme at beregne for AIB). I henhold til den irske databeskyttelseslov må der ikke sendes materiale til en kunde, hvis ikke kunden har givet AIB sit samtykke til at modtage tilsvarende AIB-materiale. |
| --- | --- |

11.5.2.3.

I forbindelse med udsendelsen udvælger AIB vilkårligt på den relevante konkurrents anmodning op til en tredjedel af sin kundebase til hver forsendelse inden for den første seksmåneders periode. Denne kundebase består af AIB's kunder for det relevante produkt, som den relevante konkurrent reklamerer for i den pågældende forsendelse, dog begrænset til de AIB-kunder, der har givet deres samtykke til at modtage markedsføringsmateriale fra AIB. AIB udvælger en anden tredjedel af sin kundebase i den anden seksmåneders forsendelsesperiode og den sidste tredjedel af kundebasen i den tredje periode. Denne proces gentages i de tre efterfølgende forsendelsesperioder på hver seks måneder. Tilsynsadministratoren kontrollerer AIB's kundeudvælgelse. Antallet af kunder, der kontaktes i en seksmåneders forsendelsesperiode, kan reduceres på den relevante konkurrents anmodning med udgangspunkt i filtreringskriterier, der uden problemer kan implementeres af AIB (dvs. at de instrumenter, der er nødvendige for at foretage denne filtrering, umiddelbart stilles til rådighed for AIB eller er nemme at beregne for AIB). I henhold til den irske databeskyttelseslov må der ikke sendes materiale til en kunde, hvis ikke kunden har givet AIB sit samtykke til at modtage tilsvarende AIB-materiale.

| 11.5.2.4. | For at sikre, at forbrugerne ikke bliver oversvømmet med reklamer, og for at maksimere chancerne for, at den relevante konkurrents materiale bliver læst, fremsender AIB materiale fra højst to relevante konkurrenter pr. relevant produkt på de enkelte forsendelsesdatoer i hver af de seks seksmåneders forsendelsesperioder som led i denne foranstaltning. |
| --- | --- |

11.5.2.4.

For at sikre, at forbrugerne ikke bliver oversvømmet med reklamer, og for at maksimere chancerne for, at den relevante konkurrents materiale bliver læst, fremsender AIB materiale fra højst to relevante konkurrenter pr. relevant produkt på de enkelte forsendelsesdatoer i hver af de seks seksmåneders forsendelsesperioder som led i denne foranstaltning.

| 11.5.2.5. | For at undgå al tvivl fortabes uudnyttede forsendelsesrettigheder, de overføres ikke. |
| --- | --- |

11.5.2.5.

For at undgå al tvivl fortabes uudnyttede forsendelsesrettigheder, de overføres ikke.

| 11.5.3. | Forsendelsen forvaltes, behandles og udføres af AIB (eller dennes agent) på den relevante konkurrents vegne og for dennes regning uden input eller inddragelse af den relevante konkurrent. For at undgå al tvivl får den relevante konkurrent ikke adgang til navne, adresser eller andre oplysninger fra AIB's kundebase. |
| --- | --- |

11.5.3.

Forsendelsen forvaltes, behandles og udføres af AIB (eller dennes agent) på den relevante konkurrents vegne og for dennes regning uden input eller inddragelse af den relevante konkurrent. For at undgå al tvivl får den relevante konkurrent ikke adgang til navne, adresser eller andre oplysninger fra AIB's kundebase.

| 11.5.4. | AIB er forpligtet til at udsende materiale fra højst to relevante konkurrenter pr. relevant produkt på de enkelte forsendelsesdatoer, og disse to relevante konkurrenter pr. relevant produkt udvælges i den rækkefølge, de har indsendt deres ansøgninger i. Såfremt flere end to relevante konkurrenter pr. relevant produkt har indsendt deres ansøgninger på samme tid for en bestemt forsendelsesdato, vil tilsynsadministratoren finde to relevante konkurrenter pr. relevant produkt ved lodtrækning. En ansøgning er kun gyldig, hvis den relevante konkurrent er en relevant konkurrent på anmodningsdatoen og opfylder samtlige betingelser i punkt 11.5.1. AIB underretter skriftligt den relevante konkurrent om, hvorvidt ansøgningen er gået igennem, og om konkurrentens materiale vil blive udsendt af AIB. |
| --- | --- |

11.5.4.

AIB er forpligtet til at udsende materiale fra højst to relevante konkurrenter pr. relevant produkt på de enkelte forsendelsesdatoer, og disse to relevante konkurrenter pr. relevant produkt udvælges i den rækkefølge, de har indsendt deres ansøgninger i. Såfremt flere end to relevante konkurrenter pr. relevant produkt har indsendt deres ansøgninger på samme tid for en bestemt forsendelsesdato, vil tilsynsadministratoren finde to relevante konkurrenter pr. relevant produkt ved lodtrækning. En ansøgning er kun gyldig, hvis den relevante konkurrent er en relevant konkurrent på anmodningsdatoen og opfylder samtlige betingelser i punkt 11.5.1. AIB underretter skriftligt den relevante konkurrent om, hvorvidt ansøgningen er gået igennem, og om konkurrentens materiale vil blive udsendt af AIB.

| 11.5.5. | En relevant konkurrent kan anmode om, at der udsendes materiale om et eller flere relevante produkter, men ikke om andre produkter. Derudover kan den relevante konkurrent påpege, at kunderne har mulighed for helt eller delvist at skifte bankforbindelse, og generelt henvise til andre bankprodukter. En anmodning om anvendelse af kundemobilitetspakken er i øvrigt også gyldig, selv om den vedrører et marked, hvor AIB har under 30 % af markedsandelen for et relevant produkt, under forudsætning af at anmodningen også vedrører udsendelse af materiale om relevante produkter, hvor AIB har en markedsandel på over 30 %. Hvis det markedsføringsmateriale, AIB modtager fra den relevante konkurrent, omfatter materiale for andre produkter end relevante produkter (bortset fra generelle henvisninger til muligheden for helt eller delvist at skifte bankforbindelse og generelle henvisninger til andre bankprodukter), er AIB ikke forpligtet til at udsende sådant materiale, men underretter den relevante konkurrent om sin beslutning, når det er praktisk muligt så tidligt, at den relevante konkurrent har mulighed for at fremsende ændret materiale. Enhver tvist i denne forbindelse overdrages til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen. AIB er ikke forpligtet til at udsende det ændrede materiale, medmindre det modtages senest kl. 17.00 fem hele bankdage forud for forsendelsesdatoen. Det ændrede materiale skal være i overensstemmelse med betingelserne i nærværende punkt 11.5.5. |
| --- | --- |

11.5.5.

En relevant konkurrent kan anmode om, at der udsendes materiale om et eller flere relevante produkter, men ikke om andre produkter. Derudover kan den relevante konkurrent påpege, at kunderne har mulighed for helt eller delvist at skifte bankforbindelse, og generelt henvise til andre bankprodukter. En anmodning om anvendelse af kundemobilitetspakken er i øvrigt også gyldig, selv om den vedrører et marked, hvor AIB har under 30 % af markedsandelen for et relevant produkt, under forudsætning af at anmodningen også vedrører udsendelse af materiale om relevante produkter, hvor AIB har en markedsandel på over 30 %. Hvis det markedsføringsmateriale, AIB modtager fra den relevante konkurrent, omfatter materiale for andre produkter end relevante produkter (bortset fra generelle henvisninger til muligheden for helt eller delvist at skifte bankforbindelse og generelle henvisninger til andre bankprodukter), er AIB ikke forpligtet til at udsende sådant materiale, men underretter den relevante konkurrent om sin beslutning, når det er praktisk muligt så tidligt, at den relevante konkurrent har mulighed for at fremsende ændret materiale. Enhver tvist i denne forbindelse overdrages til tilsynsadministratoren, som finder en løsning ved mægling. Såfremt det ikke er muligt at finde en løsning, overdrager tilsynsadministratoren sagen til Kommissionen, som afgør sagen. AIB er ikke forpligtet til at udsende det ændrede materiale, medmindre det modtages senest kl. 17.00 fem hele bankdage forud for forsendelsesdatoen. Det ændrede materiale skal være i overensstemmelse med betingelserne i nærværende punkt 11.5.5.

| 11.5.6. | For hvert relevant produkt, der er omfattet af en forsendelse, giver AIB tilsagn om:






  11.5.6.1. | ikke at kontakte en kunde med reklamer vedrørende det pågældende relevante produkt, når kunden er blevet kontaktet på vegne af en relevant konkurrent, i de seks måneder, der følger efter en sådan kontakt på vegne af den relevante konkurrent |
| --- | --- | --- |

11.5.6.

For hvert relevant produkt, der er omfattet af en forsendelse, giver AIB tilsagn om:

11.5.6.1.

ikke at kontakte en kunde med reklamer vedrørende det pågældende relevante produkt, når kunden er blevet kontaktet på vegne af en relevant konkurrent, i de seks måneder, der følger efter en sådan kontakt på vegne af den relevante konkurrent

| 11.5.6.2. | ikke at kontakte kunden i yderligere et år med reklamer vedrørende det pågældende relevante produkt, hvis kunden går over til den relevante konkurrent under denne foranstaltning, og AIB er bekendt hermed |
| --- | --- |

11.5.6.2.

ikke at kontakte kunden i yderligere et år med reklamer vedrørende det pågældende relevante produkt, hvis kunden går over til den relevante konkurrent under denne foranstaltning, og AIB er bekendt hermed

| 11.5.6.3. | ikke at kontakte kunden i det yderligere år, der fremgår af punkt 11.5.6.2, med reklamer, som er specifikt rettet mod at generobre kunder til det relevante produkt, der har skiftet bank. |
| --- | --- |

11.5.6.3.

ikke at kontakte kunden i det yderligere år, der fremgår af punkt 11.5.6.2, med reklamer, som er specifikt rettet mod at generobre kunder til det relevante produkt, der har skiftet bank.

| 11.5.7. | For at undgå al tvivl kan AIB frit kontakte sådanne kunder af lovmæssige årsager og som led i et hvilket som helst initiativ, der i rimelig grad er nødvendigt for at advare kunder og andre om problemer såsom svig, strafbare handlinger (f.eks. falske pengesedler eller bankrøverier, ændringer i vilkårene for produkter) eller større risikoeksponering. |
| --- | --- |

11.5.7.

For at undgå al tvivl kan AIB frit kontakte sådanne kunder af lovmæssige årsager og som led i et hvilket som helst initiativ, der i rimelig grad er nødvendigt for at advare kunder og andre om problemer såsom svig, strafbare handlinger (f.eks. falske pengesedler eller bankrøverier, ændringer i vilkårene for produkter) eller større risikoeksponering.

| 11.5.8. | AIB giver tilsagn om, at såfremt en AIB-kunde i forlængelse af udsendelsen af den relevante konkurrents materiale beslutter sig for helt eller delvist at gå over til den relevante konkurrent (gælder både relevante produkter og andre produkter), vil AIB ikke på nogen måde forhindre dette skifte eller opkræve gebyrer (strafgebyrer) herfor, medmindre dette er fastsat ved lov eller retlige forpligtelser eller fremgår af AIB's vilkår vedrørende produktet. |
| --- | --- |

11.5.8.

AIB giver tilsagn om, at såfremt en AIB-kunde i forlængelse af udsendelsen af den relevante konkurrents materiale beslutter sig for helt eller delvist at gå over til den relevante konkurrent (gælder både relevante produkter og andre produkter), vil AIB ikke på nogen måde forhindre dette skifte eller opkræve gebyrer (strafgebyrer) herfor, medmindre dette er fastsat ved lov eller retlige forpligtelser eller fremgår af AIB's vilkår vedrørende produktet.

| 11.5.9. | Såfremt der er rimelig tvivl om en relevant konkurrents markedsandel, forelægger den pågældende relevante konkurrent strengt fortroligt tilsynsadministratoren de oplysninger, som tilsynsadministratoren med rimelighed kan stille krav om for at kunne fastslå den relevante konkurrents markedsandel på markedet for det relevante produkt. Sker dette ikke, er den relevante konkurrent ikke berettiget til at benytte sig af kundemobilitetspakken for det pågældende relevante produkt. |
| --- | --- |

11.5.9.

Såfremt der er rimelig tvivl om en relevant konkurrents markedsandel, forelægger den pågældende relevante konkurrent strengt fortroligt tilsynsadministratoren de oplysninger, som tilsynsadministratoren med rimelighed kan stille krav om for at kunne fastslå den relevante konkurrents markedsandel på markedet for det relevante produkt. Sker dette ikke, er den relevante konkurrent ikke berettiget til at benytte sig af kundemobilitetspakken for det pågældende relevante produkt.

OVERSIGT: TILSYNSADMINISTRATOR

I denne oversigt har de anvendte termer samme betydning som i punkt 1 ovenfor.

I —   Udnævnelsesprocedure

| 1. | Irland giver tilsagn om, at AIB vil udnævne en tilsynsadministrator, som skal varetage de funktioner, der fremgår af tilsagnene vedrørende tilsynsadministratoren. |
| --- | --- |

1.

Irland giver tilsagn om, at AIB vil udnævne en tilsynsadministrator, som skal varetage de funktioner, der fremgår af tilsagnene vedrørende tilsynsadministratoren.

| 2. | Tilsynsadministratoren skal være uafhængig af AIB, skal have de fornødne kvalifikationer til at opfylde mandatet, f.eks. som investeringsbank, konsulent eller revisor, og må på intet tidspunkt have været eller blive genstand for en interessekonflikt. Tilsynsadministratoren modtager et vederlag fra AIB, som ikke må forhindre administratoren i at opfylde mandatet uafhængigt og effektivt. |
| --- | --- |

2.

Tilsynsadministratoren skal være uafhængig af AIB, skal have de fornødne kvalifikationer til at opfylde mandatet, f.eks. som investeringsbank, konsulent eller revisor, og må på intet tidspunkt have været eller blive genstand for en interessekonflikt. Tilsynsadministratoren modtager et vederlag fra AIB, som ikke må forhindre administratoren i at opfylde mandatet uafhængigt og effektivt.

II —   AIB's forslag

| 3. | Irland giver tilsagn om, at AIB senest to uger efter datoen for den endelige afgørelse fremsender en liste med to eller flere personer, som AIB foreslår som tilsynsadministrator, til Kommissionen til godkendelse med angivelse af, hvilken person AIB foretrækker. Forslaget skal indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at Kommissionen kan kontrollere, om de foreslåede tilsynsadministratorer opfylder kravene i stk. 2, og skal indeholde:






  a) | de fuldstændige vilkår for det foreslåede mandat, som skal omfatte alle de bestemmelser, der er nødvendige for at give tilsynsadministratoren mulighed for at varetage det hverv, der påhviler ham i henhold til disse tilsagn |
| --- | --- | --- |

3.

Irland giver tilsagn om, at AIB senest to uger efter datoen for den endelige afgørelse fremsender en liste med to eller flere personer, som AIB foreslår som tilsynsadministrator, til Kommissionen til godkendelse med angivelse af, hvilken person AIB foretrækker. Forslaget skal indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at Kommissionen kan kontrollere, om de foreslåede tilsynsadministratorer opfylder kravene i stk. 2, og skal indeholde:

a)

de fuldstændige vilkår for det foreslåede mandat, som skal omfatte alle de bestemmelser, der er nødvendige for at give tilsynsadministratoren mulighed for at varetage det hverv, der påhviler ham i henhold til disse tilsagn

| b) | udkastet til en arbejdsplan med beskrivelse af, hvordan tilsynsadministratoren har til hensigt at udføre sine opgaver. |
| --- | --- |

b)

udkastet til en arbejdsplan med beskrivelse af, hvordan tilsynsadministratoren har til hensigt at udføre sine opgaver.

III —   Kommissionens godkendelse eller afvisning

| 4. | Kommissionen kan godkende eller afvise de foreslåede tilsynsadministratorer og godkende det foreslåede mandat med forbehold for eventuelle ændringer, den finder nødvendige, for at tilsynsadministratoren kan opfylde sine forpligtelser. Hvis kun et navn godkendes, udnævner eller foranlediger AIB denne person eller institution udnævnt som tilsynsadministrator i henhold til det af Kommissionen godkendte mandat. Hvis mere end et navn godkendes, kan AIB frit vælge, hvilken tilsynsadministrator der skal udnævnes blandt de godkendte navne. Tilsynsadministratoren udnævnes senest en uge efter Kommissionens godkendelse i overensstemmelse med det af Kommissionen godkendte mandat. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen kan godkende eller afvise de foreslåede tilsynsadministratorer og godkende det foreslåede mandat med forbehold for eventuelle ændringer, den finder nødvendige, for at tilsynsadministratoren kan opfylde sine forpligtelser. Hvis kun et navn godkendes, udnævner eller foranlediger AIB denne person eller institution udnævnt som tilsynsadministrator i henhold til det af Kommissionen godkendte mandat. Hvis mere end et navn godkendes, kan AIB frit vælge, hvilken tilsynsadministrator der skal udnævnes blandt de godkendte navne. Tilsynsadministratoren udnævnes senest en uge efter Kommissionens godkendelse i overensstemmelse med det af Kommissionen godkendte mandat.

IV —   Nyt forslag fra AIB

| 5. | Hvis alle de foreslåede tilsynsadministratorer afvises, giver Irland tilsagn om, at AIB vil forelægge navnene på mindst yderligere to personer eller institutioner senest en uge efter at have fået meddelelse om afvisningen i overensstemmelse med krav og procedure i stk. 3. |
| --- | --- |

5.

Hvis alle de foreslåede tilsynsadministratorer afvises, giver Irland tilsagn om, at AIB vil forelægge navnene på mindst yderligere to personer eller institutioner senest en uge efter at have fået meddelelse om afvisningen i overensstemmelse med krav og procedure i stk. 3.

V —   Kommissionens indstilling af tilsynsadministrator

| 6. | Hvis Kommissionen også afviser alle yderligere foreslåede tilsynsadministratorer, indstiller Kommissionen en tilsynsadministrator, som AIB udnævner eller foranlediger udnævnt i overensstemmelse med et af Kommissionen godkendt administratormandat. |
| --- | --- |

6.

Hvis Kommissionen også afviser alle yderligere foreslåede tilsynsadministratorer, indstiller Kommissionen en tilsynsadministrator, som AIB udnævner eller foranlediger udnævnt i overensstemmelse med et af Kommissionen godkendt administratormandat.

VI —   Tilsynsadministratorens funktioner

| 7. | Tilsynsadministratoren varetager sine specifikke opgaver for at sikre, at tilsagnene bliver opfyldt. Kommissionen kan på eget initiativ eller på tilsynsadministratorens eller AIB's anmodning give tilsynsadministratoren instrukser eller anvisninger for at sikre, at de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse, opfyldes. |
| --- | --- |

7.

Tilsynsadministratoren varetager sine specifikke opgaver for at sikre, at tilsagnene bliver opfyldt. Kommissionen kan på eget initiativ eller på tilsynsadministratorens eller AIB's anmodning give tilsynsadministratoren instrukser eller anvisninger for at sikre, at de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse, opfyldes.

VII —   Tilsynsadministratorens opgaver og forpligtelser

| 8. | Tilsynsadministratoren:






  a) | fremsender i sin første rapport til Kommissionen en detaljeret arbejdsplan med beskrivelse af, hvordan tilsynsadministratoren agter at overvåge opfyldelsen af de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse |
| --- | --- | --- |

8.

Tilsynsadministratoren:

a)

fremsender i sin første rapport til Kommissionen en detaljeret arbejdsplan med beskrivelse af, hvordan tilsynsadministratoren agter at overvåge opfyldelsen af de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse

| b) | overvåger opfyldelsen af samtlige tilsagn i den endelige afgørelse og overholdelsen af punkt 3-11 i dette term sheet |
| --- | --- |

b)

overvåger opfyldelsen af samtlige tilsagn i den endelige afgørelse og overholdelsen af punkt 3-11 i dette term sheet

| c) | varetager de øvrige funktioner, som pålægges tilsynsadministratoren i de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse |
| --- | --- |

c)

varetager de øvrige funktioner, som pålægges tilsynsadministratoren i de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse

| d) | foreslår AIB foranstaltninger, som tilsynsadministratoren finder nødvendige for at sikre AIB's opfyldelse af de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse |
| --- | --- |

d)

foreslår AIB foranstaltninger, som tilsynsadministratoren finder nødvendige for at sikre AIB's opfyldelse af de tilsagn, der er vedlagt som bilag til den endelige afgørelse

| e) | forelægger en skriftlig rapport for Kommissionen senest 15 dage efter udgangen af hvert kvartal og sender på samme tid en ikkefortrolig kopi heraf til AIB. Rapporten vedrører gennemførelsen og forvaltningen af punkt 3-11 i dette term sheet, så Kommissionen kan vurdere, hvorvidt aktiviteterne er forenelige med tilsagnene. Ud over disse rapporter fremsender tilsynsadministratoren øjeblikkeligt en skriftlig rapport til Kommissionen og sender på samme tid en ikkefortrolig kopi heraf til AIB, hvis administratoren på et rimeligt grundlag konkluderer, at AIB ikke opfylder Irlands tilsagn. |
| --- | --- |

e)

forelægger en skriftlig rapport for Kommissionen senest 15 dage efter udgangen af hvert kvartal og sender på samme tid en ikkefortrolig kopi heraf til AIB. Rapporten vedrører gennemførelsen og forvaltningen af punkt 3-11 i dette term sheet, så Kommissionen kan vurdere, hvorvidt aktiviteterne er forenelige med tilsagnene. Ud over disse rapporter fremsender tilsynsadministratoren øjeblikkeligt en skriftlig rapport til Kommissionen og sender på samme tid en ikkefortrolig kopi heraf til AIB, hvis administratoren på et rimeligt grundlag konkluderer, at AIB ikke opfylder Irlands tilsagn.

VIII —   AIB's opgaver og forpligtelser

| 9. | Irland giver tilsagn om, at AIB bidrager med enhver form for samarbejde, bistand og oplysninger, som tilsynsadministratoren med rimelighed måtte kræve for at udføre sine opgaver, og at AIB også forlanger dette af sine rådgivere. Tilsynsadministratoren skal have ubegrænset adgang til alle AIB's regnskaber, fortegnelser, dokumenter, ledelse og andet personale, faciliteter, lokaler og tekniske oplysninger, der måtte være nødvendige for, at tilsynsadministratoren kan varetage sine opgaver i henhold til tilsagnene, og AIB skal på tilsynsadministratorens anmodning stille kopier af alle dokumenter til rådighed. AIB stiller et eller flere kontorer i sine lokaler til rådighed for tilsynsadministratoren og står til rådighed på møder med henblik på at give tilsynsadministratoren alle de oplysninger, der er nødvendige for, at tilsynsadministratoren kan varetage sine opgaver. |
| --- | --- |

9.

Irland giver tilsagn om, at AIB bidrager med enhver form for samarbejde, bistand og oplysninger, som tilsynsadministratoren med rimelighed måtte kræve for at udføre sine opgaver, og at AIB også forlanger dette af sine rådgivere. Tilsynsadministratoren skal have ubegrænset adgang til alle AIB's regnskaber, fortegnelser, dokumenter, ledelse og andet personale, faciliteter, lokaler og tekniske oplysninger, der måtte være nødvendige for, at tilsynsadministratoren kan varetage sine opgaver i henhold til tilsagnene, og AIB skal på tilsynsadministratorens anmodning stille kopier af alle dokumenter til rådighed. AIB stiller et eller flere kontorer i sine lokaler til rådighed for tilsynsadministratoren og står til rådighed på møder med henblik på at give tilsynsadministratoren alle de oplysninger, der er nødvendige for, at tilsynsadministratoren kan varetage sine opgaver.

| 10. | Irland giver tilsagn om, at AIB yder tilsynsadministratoren al den ledelsesmæssige og administrative bistand, som administratoren med rimelighed kan anmode om. |
| --- | --- |

10.

Irland giver tilsagn om, at AIB yder tilsynsadministratoren al den ledelsesmæssige og administrative bistand, som administratoren med rimelighed kan anmode om.

| 11. | Irland giver tilsagn om, at AIB holder tilsynsadministratoren og dennes ansatte og agenter skadesløse (»skadesløsholdte parter«) og fritager de skadesløsholdte parter for erstatningsansvar over for AIB i forbindelse med erstatningsansvar, der måtte opstå som følge af tilsynsadministratorens varetagelse af sine opgaver i henhold til tilsagnene, i det omfang et sådant erstatningsansvar ikke skyldes forsætlig misligholdelse, uforsvarlighed, grov uagtsomhed eller ond tro fra tilsynsadministratorens eller dennes ansattes, agenters eller rådgiveres side. |
| --- | --- |

11.

Irland giver tilsagn om, at AIB holder tilsynsadministratoren og dennes ansatte og agenter skadesløse (»skadesløsholdte parter«) og fritager de skadesløsholdte parter for erstatningsansvar over for AIB i forbindelse med erstatningsansvar, der måtte opstå som følge af tilsynsadministratorens varetagelse af sine opgaver i henhold til tilsagnene, i det omfang et sådant erstatningsansvar ikke skyldes forsætlig misligholdelse, uforsvarlighed, grov uagtsomhed eller ond tro fra tilsynsadministratorens eller dennes ansattes, agenters eller rådgiveres side.

| 12. | Tilsynsadministratoren kan med forbehold af AIB's godkendelse (som ikke uden grund må afslås eller forhales) udpege rådgivere for AIB's regning (navnlig inden for virksomhedsfinansiering og juridiske spørgsmål), hvis tilsynsadministratoren anser udpegelsen af disse rådgivere for at være nødvendig eller hensigtsmæssig for varetagelsen af sine opgaver og opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til mandatet, såfremt de af tilsynsadministratoren afholdte omkostninger og øvrige udgifter er rimelige. Afslår AIB at godkende de af tilsynsadministratoren foreslåede rådgivere, kan Kommissionen i stedet godkende udpegelsen af disse rådgivere efter høring af AIB. Kun tilsynsadministratoren har ret til at give rådgiverne anvisninger. |
| --- | --- |

12.

Tilsynsadministratoren kan med forbehold af AIB's godkendelse (som ikke uden grund må afslås eller forhales) udpege rådgivere for AIB's regning (navnlig inden for virksomhedsfinansiering og juridiske spørgsmål), hvis tilsynsadministratoren anser udpegelsen af disse rådgivere for at være nødvendig eller hensigtsmæssig for varetagelsen af sine opgaver og opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til mandatet, såfremt de af tilsynsadministratoren afholdte omkostninger og øvrige udgifter er rimelige. Afslår AIB at godkende de af tilsynsadministratoren foreslåede rådgivere, kan Kommissionen i stedet godkende udpegelsen af disse rådgivere efter høring af AIB. Kun tilsynsadministratoren har ret til at give rådgiverne anvisninger.

IX —   Udskiftning, frigørelse og genudnævnelse af tilsynsadministratoren

| 13. | Såfremt tilsynsadministratoren indstiller varetagelsen af sine funktioner i henhold til tilsagnene eller af alle andre gode grunde, herunder tilsynsadministratorens eksponering for en interessekonflikt:






  a) | kan Kommissionen efter høring af tilsynsadministratoren kræve, at AIB udskifter tilsynsadministratoren, eller |
| --- | --- | --- |

13.

Såfremt tilsynsadministratoren indstiller varetagelsen af sine funktioner i henhold til tilsagnene eller af alle andre gode grunde, herunder tilsynsadministratorens eksponering for en interessekonflikt:

a)

kan Kommissionen efter høring af tilsynsadministratoren kræve, at AIB udskifter tilsynsadministratoren, eller

| b) | AIB kan efter Kommissionens forudgående godkendelse udskifte tilsynsadministratoren. |
| --- | --- |

b)

AIB kan efter Kommissionens forudgående godkendelse udskifte tilsynsadministratoren.

| 14. | Afsættes tilsynsadministratoren i henhold til punkt 13, kan det kræves, at denne fortsætter sine aktiviteter, indtil en ny tilsynsadministrator tiltræder. Den afsatte tilsynsadministrator giver alle relevante oplysninger videre til den nye tilsynsadministrator. Den nye tilsynsadministrator udnævnes i henhold til proceduren i punkt 3-6. |
| --- | --- |

14.

Afsættes tilsynsadministratoren i henhold til punkt 13, kan det kræves, at denne fortsætter sine aktiviteter, indtil en ny tilsynsadministrator tiltræder. Den afsatte tilsynsadministrator giver alle relevante oplysninger videre til den nye tilsynsadministrator. Den nye tilsynsadministrator udnævnes i henhold til proceduren i punkt 3-6.

| 15. | Når der ikke er tale om afsættelse i henhold til punkt 13, ophører tilsynsadministratorens hverv først, når Kommissionen har frigjort tilsynsadministratoren for sine forpligtelser, og når alle de opgaver, som tilsynsadministratoren har fået pålagt, er blevet udført. Kommissionen kan dog til enhver tid kræve administratoren genudnævnt, hvis det senere viser sig, at de relevante foranstaltninger ikke er gennemført fuldstændigt og korrekt. |
| --- | --- |

15.

Når der ikke er tale om afsættelse i henhold til punkt 13, ophører tilsynsadministratorens hverv først, når Kommissionen har frigjort tilsynsadministratoren for sine forpligtelser, og når alle de opgaver, som tilsynsadministratoren har fået pålagt, er blevet udført. Kommissionen kan dog til enhver tid kræve administratoren genudnævnt, hvis det senere viser sig, at de relevante foranstaltninger ikke er gennemført fuldstændigt og korrekt.

---

(1)  Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

(2)  Centralbankens mål. Kan ændres af centralbanken.

---

| 18.2.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 44/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 44/75

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/219

af 29. januar 2015

om erstatning af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU om vedtagelse af SIRENE-håndbogen og andre gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II)

(meddelt under nummer C(2015) 326)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1987/2006 af 20. december 2006 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (1), særlig artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 1, artikel 20, stk. 3, artikel 22, litra a), artikel 36, stk. 4, og artikel 37, stk. 7,

under henvisning til Rådets afgørelse 2007/533/RIA af 12. juni 2007 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (2), særlig artikel 8, stk. 4, artikel 9, stk. 1, artikel 20, stk. 4, artikel 22, litra a), artikel 51, stk. 4, og artikel 52, stk. 7,

efter at have hørt Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) blev sat i drift den 9. april 2013. Det indeholder tilstrækkelige oplysninger til at identificere en person eller en genstand og træffe de påkrævede foranstaltninger. For at SIS II kan fungere effektivt, udveksler medlemsstaterne supplerende oplysninger om indberetninger. Denne udveksling af supplerende oplysninger sker gennem SIRENE-kontorerne. |
| --- | --- |

(1)

Anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) blev sat i drift den 9. april 2013. Det indeholder tilstrækkelige oplysninger til at identificere en person eller en genstand og træffe de påkrævede foranstaltninger. For at SIS II kan fungere effektivt, udveksler medlemsstaterne supplerende oplysninger om indberetninger. Denne udveksling af supplerende oplysninger sker gennem SIRENE-kontorerne.

| (2) | For at lette arbejdet for SIRENE-kontorerne og de brugere af SIS II, der er involveret i SIRENE-opgaver i deres daglige arbejde, blev der i 2008 vedtaget en SIRENE-håndbog gennem et retligt instrument under den tidligere første søjle, Kommissionens beslutning 2008/333/EF (3), og et instrument under den tidligere tredje søjle, Kommissionens afgørelse 2008/334/RIA (4). Nævnte beslutning og afgørelse blev erstattet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU (5) for i højere grad at afspejle de operationelle behov hos de brugere og det personale, der er involveret i SIRENE-opgaver, gøre arbejdsprocessen mere konsekvent og sikre, at de tekniske regler svarer til den nyeste teknologi. |
| --- | --- |

(2)

For at lette arbejdet for SIRENE-kontorerne og de brugere af SIS II, der er involveret i SIRENE-opgaver i deres daglige arbejde, blev der i 2008 vedtaget en SIRENE-håndbog gennem et retligt instrument under den tidligere første søjle, Kommissionens beslutning 2008/333/EF (3), og et instrument under den tidligere tredje søjle, Kommissionens afgørelse 2008/334/RIA (4). Nævnte beslutning og afgørelse blev erstattet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU (5) for i højere grad at afspejle de operationelle behov hos de brugere og det personale, der er involveret i SIRENE-opgaver, gøre arbejdsprocessen mere konsekvent og sikre, at de tekniske regler svarer til den nyeste teknologi.

| (3) | Efter SIS II's første driftsår er det nødvendigt at ændre gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU for at afspejle nye udfordringer og operationelle krav og sikre klarere bestemmelser på visse områder vedrørende behandlingen af SIS II-oplysninger. Det skulle skabe større retssikkerhed og yderligere styrke de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(3)

Efter SIS II's første driftsår er det nødvendigt at ændre gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU for at afspejle nye udfordringer og operationelle krav og sikre klarere bestemmelser på visse områder vedrørende behandlingen af SIS II-oplysninger. Det skulle skabe større retssikkerhed og yderligere styrke de grundlæggende rettigheder.

| (4) | I henhold til artikel 29, stk. 1, og artikel 30, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 44, stk. 1, og artikel 45, stk. 1, i afgørelse 2007/533/RIA opbevares indberetninger i SIS II kun, så længe det er nødvendigt af hensyn til det formål, der ligger til grund for indberetningen. I betragtning af den forskellige praksis i medlemsstaterne vedrørende definitionen af det tidspunkt, på hvilket en indberetning opfylder sit formål, er det hensigtsmæssigt at fastsætte detaljerede kriterier for, hvornår hver indberetningskategori skal slettes i SIS II. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 29, stk. 1, og artikel 30, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 44, stk. 1, og artikel 45, stk. 1, i afgørelse 2007/533/RIA opbevares indberetninger i SIS II kun, så længe det er nødvendigt af hensyn til det formål, der ligger til grund for indberetningen. I betragtning af den forskellige praksis i medlemsstaterne vedrørende definitionen af det tidspunkt, på hvilket en indberetning opfylder sit formål, er det hensigtsmæssigt at fastsætte detaljerede kriterier for, hvornår hver indberetningskategori skal slettes i SIS II.

| (5) | Det Forenede Kongerige deltager ikke i forordning (EF) nr. 1987/2006 og kan derfor ikke søge og foretage indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold for tredjelandsstatsborgere. Det Forenede Kongerige er dog bundet af reglerne for forenelighed og prioritering for alle kategorier af indberetninger, da SIS II udgør ét samlet system. Det er derfor nødvendigt at definere konsultationsproceduren, hvis der formodes at være opstået en uforenelighed mellem en indberetning foretaget af Det Forenede Kongerige og en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold foretaget af en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(5)

Det Forenede Kongerige deltager ikke i forordning (EF) nr. 1987/2006 og kan derfor ikke søge og foretage indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold for tredjelandsstatsborgere. Det Forenede Kongerige er dog bundet af reglerne for forenelighed og prioritering for alle kategorier af indberetninger, da SIS II udgør ét samlet system. Det er derfor nødvendigt at definere konsultationsproceduren, hvis der formodes at være opstået en uforenelighed mellem en indberetning foretaget af Det Forenede Kongerige og en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold foretaget af en anden medlemsstat.

| (6) | Det er nødvendigt at fastlægge en ny fremskyndet procedure for udveksling af oplysninger om indberetninger med henblik på diskret eller målrettet kontrol for at takle en eventuel øget trussel fra visse personer, der er involveret i terrorisme eller alvorlig kriminalitet, som kræver øjeblikkelig handling fra de kompetente myndigheders side. Det er nødvendigt at angive for slutbrugerne, om et dokument, der anvendes som rejsedokument, er blevet ugyldiggjort af de udstedende nationale myndigheder, så de kan beslaglægge de pågældende dokumenter. Det er nødvendigt at ændre tillæg 2 for at give slutbrugerne retningslinjer om fremskyndet rapportering og ugyldiggjorte rejsedokumenter. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at fastlægge en ny fremskyndet procedure for udveksling af oplysninger om indberetninger med henblik på diskret eller målrettet kontrol for at takle en eventuel øget trussel fra visse personer, der er involveret i terrorisme eller alvorlig kriminalitet, som kræver øjeblikkelig handling fra de kompetente myndigheders side. Det er nødvendigt at angive for slutbrugerne, om et dokument, der anvendes som rejsedokument, er blevet ugyldiggjort af de udstedende nationale myndigheder, så de kan beslaglægge de pågældende dokumenter. Det er nødvendigt at ændre tillæg 2 for at give slutbrugerne retningslinjer om fremskyndet rapportering og ugyldiggjorte rejsedokumenter.

| (7) | Visse detaljerede procedurer bør revideres for at harmonisere national praksis. Da fingeraftryk og fotografier skal vedlægges indberetningerne, så snart de foreligger, eller vedlægges formularer og fremsendes til den udstedende medlemsstat, bør bestemmelsen om SIRPIT-proceduren og tillæg 5 udgå. |
| --- | --- |

(7)

Visse detaljerede procedurer bør revideres for at harmonisere national praksis. Da fingeraftryk og fotografier skal vedlægges indberetningerne, så snart de foreligger, eller vedlægges formularer og fremsendes til den udstedende medlemsstat, bør bestemmelsen om SIRPIT-proceduren og tillæg 5 udgå.

| (8) | Der bør indsamles statistikker for SIRENE-kontaktpersonens interventioner i hvert Sirene-kontor, således at deres effektivitet bedre kan vurderes. Derfor bør det tidligere tillæg 6 ændres. |
| --- | --- |

(8)

Der bør indsamles statistikker for SIRENE-kontaktpersonens interventioner i hvert Sirene-kontor, således at deres effektivitet bedre kan vurderes. Derfor bør det tidligere tillæg 6 ændres.

| (9) | Bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger og datasikkerhed i SIS II er fastlagt i forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA. Hvis der ikke er fastsat specifikke bestemmelser i forordning (EF) nr. 1987/2006, bør Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (6) finde anvendelse for udvekslingen af supplerende oplysninger i forbindelse med indberetninger baseret på artikel 24 i forordning (EF) nr. 1987/2006. Hvis der ikke er fastsat specifikke bestemmelser i afgørelse 2007/533/RIA, bør Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (7) finde anvendelse ved udvekslingen af supplerende oplysninger, der vedrører alle andre indberetninger. |
| --- | --- |

(9)

Bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger og datasikkerhed i SIS II er fastlagt i forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA. Hvis der ikke er fastsat specifikke bestemmelser i forordning (EF) nr. 1987/2006, bør Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (6) finde anvendelse for udvekslingen af supplerende oplysninger i forbindelse med indberetninger baseret på artikel 24 i forordning (EF) nr. 1987/2006. Hvis der ikke er fastsat specifikke bestemmelser i afgørelse 2007/533/RIA, bør Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (7) finde anvendelse ved udvekslingen af supplerende oplysninger, der vedrører alle andre indberetninger.

| (10) | Da forordning (EF) nr. 1987/2006 bygger på Schengenreglerne, gav Danmark i medfør af artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelsen af Det Europæiske Fællesskab, ved skrivelse af 15. juni 2007 meddelelse om gennemførelsen af disse regler i national ret. Danmark deltager i afgørelse 2007/533/RIA. Danmark er derfor forpligtet til at gennemføre denne afgørelse. |
| --- | --- |

(10)

Da forordning (EF) nr. 1987/2006 bygger på Schengenreglerne, gav Danmark i medfør af artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelsen af Det Europæiske Fællesskab, ved skrivelse af 15. juni 2007 meddelelse om gennemførelsen af disse regler i national ret. Danmark deltager i afgørelse 2007/533/RIA. Danmark er derfor forpligtet til at gennemføre denne afgørelse.

| (11) | Det Forenede Kongerige deltager i denne afgørelse i det omfang, den ikke vedrører udveksling af supplerende oplysninger i forbindelse med artikel 24 og 25 i forordning (EF) nr. 1987/2006, i overensstemmelse med artikel 5 i protokollen om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og artikel 8, stk. 2, i Rådets afgørelse 2000/365/EF (8). |
| --- | --- |

(11)

Det Forenede Kongerige deltager i denne afgørelse i det omfang, den ikke vedrører udveksling af supplerende oplysninger i forbindelse med artikel 24 og 25 i forordning (EF) nr. 1987/2006, i overensstemmelse med artikel 5 i protokollen om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og artikel 8, stk. 2, i Rådets afgørelse 2000/365/EF (8).

| (12) | Irland deltager i denne afgørelse i det omfang, den ikke vedrører udveksling af supplerende oplysninger i forbindelse med artikel 24 og 25 i forordning (EF) nr. 1987/2006, i overensstemmelse med artikel 5 i protokollen om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og artikel 6, stk. 2, i Rådets afgørelse 2002/192/EF (9). |
| --- | --- |

(12)

Irland deltager i denne afgørelse i det omfang, den ikke vedrører udveksling af supplerende oplysninger i forbindelse med artikel 24 og 25 i forordning (EF) nr. 1987/2006, i overensstemmelse med artikel 5 i protokollen om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og artikel 6, stk. 2, i Rådets afgørelse 2002/192/EF (9).

| (13) | For så vidt angår Cypern er denne afgørelse en retsakt, der bygger på Schengenreglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003. |
| --- | --- |

(13)

For så vidt angår Cypern er denne afgørelse en retsakt, der bygger på Schengenreglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003.

| (14) | For så vidt angår Kroatien er denne afgørelse en retsakt, der bygger på Schengenreglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. artikel 4, stk. 1, i tiltrædelsesakten af 2012. |
| --- | --- |

(14)

For så vidt angår Kroatien er denne afgørelse en retsakt, der bygger på Schengenreglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. artikel 4, stk. 1, i tiltrædelsesakten af 2012.

| (15) | For så vidt angår Island og Norge udgør denne afgørelse en videreudvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, som omhandlet i aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (10), som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (11). |
| --- | --- |

(15)

For så vidt angår Island og Norge udgør denne afgørelse en videreudvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, som omhandlet i aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (10), som falder inden for det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF (11).

| (16) | For så vidt angår Schweiz udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (12), henhørende under det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse 2004/860/EF (13). |
| --- | --- |

(16)

For så vidt angår Schweiz udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (12), henhørende under det område, der er omhandlet i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse 2004/860/EF (13).

| (17) | For så vidt angår Liechtenstein udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (14), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (15). |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår Liechtenstein udgør denne afgørelse en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (14), henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (15).

| (18) | De i denne afgørelse omhandlede foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er oprettet i henhold til artikel 51 i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 67 i afgørelse 2007/533/RIA — |
| --- | --- |

(18)

De i denne afgørelse omhandlede foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er oprettet i henhold til artikel 51 i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 67 i afgørelse 2007/533/RIA —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Tillæg 2 til bilaget til gennemførelsesafgørelse 2013/115/EU finder anvendelse indtil den 31. januar 2015.

Tillæg 2 til bilaget i bilaget til denne afgørelse finder anvendelse fra den 1. februar 2015.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. januar 2015.

På Kommissionens vegne

Dimitris AVRAMOPOULOS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 381 af 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  EUT L 205 af 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  Kommissionens beslutning 2008/333/EF af 4. marts 2008 om vedtagelse af Sirene-håndbogen og andre gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (EUT L 123 af 8.5.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens afgørelse 2008/334/RIA af 4. marts 2008 om vedtagelse af Sirene-håndbogen og andre gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (EUT L 123 af 8.5.2008, s. 39).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 2013/115/EU 26. februar 2013 om vedtagelse af SIRENE-håndbogen og andre gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (EUT L 71 af 14.3.2013, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).

6

(7)  Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60).

7

(8)  Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengenreglerne (EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43).

8

(9)  Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne (EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20).

9

(10)  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36.

10

(11)  Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31).

11

(12)  EUT L 53 af 27.2.2008, s. 52.

12

(13)  Rådets afgørelse 2004/860/EF af 25. oktober 2004 om undertegnelse, på Det Europæiske Fællesskabs vegne, af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (EUT L 370 af 17.12.2004, s. 78).

13

(14)  EUT L 160 af 18.6.2011, s. 21.

14

(15)  Rådets afgørelse 2011/350/EU af 7. marts 2011 om indgåelse, på Den Europæiske Unions vegne, af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, navnlig for så vidt angår afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser og personbevægelser (EUT L 160 af 18.6.2011, s. 19).

15

---

BILAG

»BILAG

Sirenehåndbogen og andre gennemførelsesbestemmelser for anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II)

INDHOLDSFORTEGNELSE

| INDLEDNING | 82 |
| --- | --- |

| 1. | SIRENEKONTORER OG SUPPLERENDE OPLYSNINGER | 84 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Sirenekontoret | 84 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sirenehåndbog | 84 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tillæg til Sirenehåndbogen | 84 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Katalog med henstillinger om korrekt anvendelse af Schengenreglerne og bedste praksis (Schengeninformationssystem) | 85 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sirenekontorernes rolle i politisamarbejdet i Den Europæiske Union | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Overførsel af SIS II-oplysninger og supplerende oplysninger til tredjelande eller internationale organisationer | 85 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | Forbindelsen mellem Sirenekontorerne og Europol | 85 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Forbindelsen mellem Sirenekontorerne og Eurojust | 85 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Forbindelsen mellem Sirenekontorerne og Interpol | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | SIS II-indberetninger har prioritet frem for Interpolindberetninger | 85 |
| --- | --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Valg af kommunikationskanal | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Brug og formidling af Interpolindberetninger i Schengenstater | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Hit og sletning af en indberetning | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Forbedret samarbejde mellem Sirenekontorerne og Interpols nationale centrale kontorer | 86 |
| --- | --- | --- |

1.8.5.

| 1.9. | Principper | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | Tilgængelighed | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.1.

| 1.9.2. | Kontinuitet | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.2.

| 1.9.3. | Fortrolighed | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.3.

| 1.9.4. | Tilgængelighed | 86 |
| --- | --- | --- |

1.9.4.

| 1.10. | Meddelelser | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.

| 1.10.1. | Kommunikationssprog | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

| 1.10.2. | Udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorer | 86 |
| --- | --- | --- |

1.10.2.

| 1.10.3. | Netværk, meddelelser og mailbokse | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.3.

| 1.10.4. | Kommunikation i særlige situationer | 87 |
| --- | --- | --- |

1.10.4.

| 1.11. | S I R E N E-adressebog (SAB) | 87 |
| --- | --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Sireneworkflowsystem | 88 |
| --- | --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Tidsfrister for svar | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13.

| 1.13.1. | Angivelse af sagens hastende karakter i Sireneformularer, herunder hastende meddelelse om et hit | 88 |
| --- | --- | --- |

1.13.1.

| 1.14. | Translitterations-/transskriptionsregler | 88 |
| --- | --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Datakvalitet | 88 |
| --- | --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Arkivering | 88 |
| --- | --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Personale | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.

| 1.17.1. | De ansvarlige for Sirenekontorer | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.1.

| 1.17.2. | Sirenekontaktperson (SIRCoP) | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.2.

| 1.17.3. | Viden | 89 |
| --- | --- | --- |

1.17.3.

| 1.17.4. | Uddannelse | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.4.

| 1.17.5. | Udveksling af personale | 90 |
| --- | --- | --- |

1.17.5.

| 2. | GENERELLE PROCEDURER | 90 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Definitioner | 90 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Flere indberetninger om samme personer (artikel 34, stk. 6, i SIS II-forordningen og artikel 49, stk. 6, i SIS II-afgørelsen) | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Indberetningers forenelighed | 91 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Indberetningers prioritetsorden | 92 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kontrol af forenelighed og af, om der findes flere indberetninger | 93 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4 | Særlig situation for Det Forenede Kongerige og Irland | 94 |
| --- | --- | --- |

2.2.4

| 2.3. | Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit. | 94 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Når det er umuligt at følge procedurerne efter et hit (artikel 48 i SIS II-afgørelsen og artikel 33 i SIS II-forordningen) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Behandling af oplysninger til andre formål end dem, hvortil de er registreret i SIS II (artikel 46, stk. 5, i SIS II-afgørelsen) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Påtegning | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Indledning | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Konsultation af medlemsstaterne med henblik på indsættelse af en påtegning | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Anmodning om sletning af en påtegning | 96 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Oplysninger, der er juridisk eller faktuelt ukorrekte (artikel 34 i SIS II-forordningen og artikel 49 i SIS II-afgørelsen) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Retten til at få adgang til og rette i oplysninger (artikel 41 i SIS II-forordningen og artikel 58 i SIS II-afgørelsen) | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Anmodning om adgang til eller rettelse af oplysninger | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Udveksling af oplysninger om anmodninger om adgang til andre medlemsstaters indberetninger | 97 |
| --- | --- | --- |

2.8.2.

| 2.8.3. | Udveksling af oplysninger om anmodninger om at rette eller slette oplysninger i andre medlemsstaters indberetninger | 98 |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

| 2.9. | Sletning, når betingelserne for at opretholde indberetningen ikke længere er opfyldt | 98 |
| --- | --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Registrering af egennavne | 98 |
| --- | --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Forskellige identitetskategorier | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Identitetsmisbrug (artikel 36 i SIS II-forordningen og artikel 51 i SIS II-afgørelsen) | 98 |
| --- | --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | Registrering af et kaldenavn | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.2.

| 2.11.3. | Yderligere oplysninger med henblik på at fastslå en persons identitet | 99 |
| --- | --- | --- |

2.11.3.

| 2.12. | Udveksling af oplysninger i tilfælde af indbyrdes forbundne indberetninger | 99 |
| --- | --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Operationelle regler | 100 |
| --- | --- | --- |

2.12.1.

| 2.13. | Format og kvalitet af de biometriske oplysninger i SIS II | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.

| 2.13.1. | Yderligere anvendelse af udvekslede oplysninger, herunder arkivering | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.1.

| 2.13.2. | Udveksling af fingeraftryk og billeder | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

| 2.13.3. | Tekniske krav | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.3.

| 2.13.4. | De biometriske oplysningers format og kvalitet | 100 |
| --- | --- | --- |

2.13.4.

| 2.14. | Særlige typer eftersøgninger | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.

| 2.14.1. | Målrettet geografisk eftersøgning | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.1.

| 2.14.2. | Eftersøgning med deltagelse af særlige politienheder til målrettet eftersøgning | 101 |
| --- | --- | --- |

2.14.2.

| 3. | INDBERETNINGER OM PERSONER, DER BEGÆRES ANHOLDT MED HENBLIK PÅ OVERGIVELSE ELLER UDLEVERING (ARTIKEL 26 I SIS II-AFGØRELSEN) | 101 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Registrering af en indberetning | 101 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Flere indberetninger | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Identitetsmisbrug | 102 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Registrering af et kaldenavn | 102 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Fremsendelse af supplerende oplysninger til medlemsstaterne | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Supplerende oplysninger, der skal fremsendes i forbindelse med en foreløbig anholdelse | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | Indsættelse af en påtegning | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Anmodning om systematisk indsættelse af en påtegning for personer, der begæres anholdt med henblik på udlevering, i de tilfælde, hvor rammeafgørelse 2002/584/RIA ikke finder anvendelse | 103 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7. | Sirenekontorernes fremgangsmåde ved modtagelse af en indberetning vedrørende en person, der begæres anholdt | 103 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit. | 103 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Udveksling af supplerende oplysninger om overgivelse eller udlevering | 104 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Udveksling af supplerende oplysninger om transit gennem en anden medlemsstat | 104 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sletning af indberetninger efter overgivelse eller udlevering | 104 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 4. | INDBERETNINGER VEDRØRENDE NÆGTELSE AF INDREJSE ELLER OPHOLD (ARTIKEL 24 I SIS II-FORORDNINGEN) | 104 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Registrering af en indberetning | 104 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Flere indberetninger om samme person | 105 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Identitetsmisbrug | 105 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Registrering af et kaldenavn | 105 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Udveksling af oplysninger ved udstedelse af opholdstilladelser og visa | 105 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Procedure i sager, der falder ind under artikel 5, stk. 4, litra a) | 106 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Procedure i sager, der falder ind under artikel 5, stk. 4, litra c) | 107 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Fælles regler for procedurer, der er omhandlet i afsnit 4.5 | 107 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Udveksling af oplysninger ved nægtelse af indrejse eller udvisning fra Schengenområdet | 107 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Udveksling af oplysninger efter et hit vedrørende en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af retten til fri bevægelighed | 108 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Udveksling af oplysninger hvis en medlemsstat i mangel af et hit opdager, at der findes en indberetning om nægtelse af indrejse for en tredjelandsstatsborger, som er omfattet af retten til fri bevægelighed | 109 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Sletning af indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold | 109 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | INDBERETNINGER OM FORSVUNDNE PERSONER (ARTIKEL 32 I SIS II-AFGØRELSEN) | 109 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Flere indberetninger om samme person | 109 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Identitetsmisbrug | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Registrering af et kaldenavn | 109 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Indsættelse af en påtegning | 109 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tilvejebringelse af detaljerede oplysninger om forsvundne mindreårige og andre personer, der vurderes at være i fare | 109 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit. | 110 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Sletning af indberetninger om forsvundne personer | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Mindreårige | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Voksne, hvor der ikke kræves beskyttelsesforanstaltninger | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.2.

| 5.7.3. | Voksne, hvor der kræves beskyttelsesforanstaltninger | 111 |
| --- | --- | --- |

5.7.3.

| 6. | INDBERETNINGER OM PERSONER MED HENBLIK PÅ RETSFORFØLGNING (ARTIKEL 34 I SIS II-AFGØRELSEN) | 111 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Flere indberetninger om samme person | 111 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Identitetsmisbrug | 111 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Registrering af et kaldenavn | 112 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit. | 112 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Sletning af indberetninger om personer med henblik på retsforfølgning | 112 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | INDBERETNINGER MED HENBLIK PÅ DISKRET ELLER MÅLRETTET KONTROL (ARTIKEL 36 I SIS II-AFGØRELSEN) | 112 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Flere indberetninger om samme person | 112 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Identitetsmisbrug | 112 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Registrering af et kaldenavn | 112 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Information af de øvrige medlemsstater ved registrering af indberetninger | 112 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Indsættelse af en påtegning | 113 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit. | 113 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Sletning af indberetninger om diskret eller målrettet kontrol | 113 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Den automatiske nummerpladegenkendelse (ANPR) | 113 |
| --- | --- | --- |

7.8.

| 8. | INDBERETNINGER OM GENSTANDE, DER SKAL BESLAGLÆGGES ELLER ANVENDES SOM BEVISMIDLER (ARTIKEL 38 I SIS II-AFGØRELSEN) | 113 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Flere indberetninger | 113 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Indberetninger af køretøjer | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Undersøgelse af, om der findes flere indberetninger om samme køretøj | 113 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | VIN twins | 114 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.3. | Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit | 115 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Sletning af indberetninger om genstande, der skal beslaglægges eller anvendes som bevismidler i straffesager | 115 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 9. | DEN AUTOMATISKE NUMMERPLADEGENKENDELSE (ANPR) | 115 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIK | 116 |
| --- | --- | --- |

10.

INDLEDNING

Schengenområdet

Den 14. juni 1985 undertegnede Kongeriget Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Den Franske Republik, Storhertugdømmet Luxembourg og Kongeriget Nederlandene i Schengen, der er en lille by i Luxembourg, en aftale, der har til formål at sikre fri passage af de indre grænser for medlemsstaternes statsborgere og fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser.

De oprindelige fem Schengenlande undertegnede konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen (1) den 19. juni 1990 og fik den 27. november 1990 følgeskab af Den Italienske Republik, den 25. juni 1991 af Kongeriget Spanien og Den Portugisiske Republik, den 6. november 1992 af Den Hellenske Republik, den 28. april 1995 af Republikken Østrig og den 19. december 1996 af Kongeriget Danmark, Kongeriget Sverige og Republikken Finland.

Fra den 26. marts 1995 blev Schengenreglerne således fuldt ud anvendt i Belgien, Tyskland, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Spanien og Portugal (2). Schengenreglerne blev fuldt ud anvendt fra den 31. marts 1998 i Østrig og Italien (3); fra den 26. marts 2000 i Grækenland (4) og endelig fra den 25. marts 2001 i Norge, Island, Sverige, Danmark og Finland (5).

Det Forenede Kongerige og Irland deltager kun i nogle af bestemmelserne i Schengenreglerne i overensstemmelse med henholdsvis afgørelse 2000/365/EF og afgørelse 2002/192/EF.

I Det Forenede Kongeriges tilfælde finder de bestemmelser, som landet ønsker at deltage i (med undtagelse af SIS), anvendelse fra den 1. januar 2005 (6).

Schengenreglerne blev indarbejdet i Den Europæiske Unions retlige rammer ved protokoller, der i 1999 blev knyttet som bilag til Amsterdamtraktaten (7). Den 12. maj 1999 vedtog Rådet en afgørelse, der fastsætter retsgrundlaget for hver af disse bestemmelser eller afgørelser, der udgør Schengenreglerne, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om Den Europæiske Union.

Fra den 1. maj 2004 er Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union ved en protokol, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (herefter benævnt »Schengenprotokollen«) og de retsakter, der bygger på den eller på anden måde er knyttet til den, bindende i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik. Disse medlemsstater blev fuldgyldige medlemmer af Schengenområdet den 21. december 2007.

Cypern har undertegnet konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen, men er omfattet af en undtagelse i medfør af tiltrædelsesakten fra 2003.

Republikken Bulgarien og Rumænien tiltrådte Den Europæiske Union den 1. januar 2007. Fra den dato er Schengenreglerne og de retsakter, der bygger på dem, eller som på anden måde er knyttet til dem, bindende for disse lande med de undtagelser, der er fastlagt i deres tiltrædelsesakt fra 2005.

Kroatien tiltrådte Den Europæiske Union den 1. juli 2013. Kroatien anvender Schengenreglerne med den undtagelse, der er fastsat i tiltrædelsesakten fra 2011.

Nogle af bestemmelserne i Schengenreglerne finder anvendelse ved nye medlemsstaters tiltrædelse af EU. Andre bestemmelser gælder først i disse medlemsstater, efter at der er vedtaget en rådsafgørelse herom. Endelig træffer Rådet afgørelse om at ophæve grænsekontrollen, efter at det er kontrolleret, at de nødvendige betingelser for anvendelsen af alle dele af de pågældende Schengenregler er opfyldt i de pågældende medlemsstater i overensstemmelse med gældende evalueringsprocedurer i forbindelse med Schengenreglerne og efter høring af Europa-Parlamentet.

Visse andre europæiske lande deltager i Schengensamarbejdet. Kongeriget Norge og Republikken Island indgik en samarbejdsaftale med medlemsstaterne den 18. maj 1999 (8) om associering i Schengenkonventionen.

I 2004 undertegnede Det Schweiziske Forbund en aftale med Den Europæiske Union og Det Europæiske Fællesskab om landets associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (9), på grundlag af hvilken landet blev medlem af Schengenområdet den 12. december 2008.

På grundlag af protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (10), der blev undertegnet i 2008, blev fyrstendømmet Liechtenstein medlem af Schengenområdet den 19. december 2011.

Anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II)

SIS II, der er oprettet i medfør af forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA (SIS II-afgørelse) om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (sammen: »SIS II-retsgrundlag«), samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 (11), udgør det fælles informationssystem, der gør det muligt for medlemsstaternes kompetente myndigheder at samarbejde om udveksling af oplysninger, og er et vigtigt redskab for anvendelsen af bestemmelserne i Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union. Disse instrumenter har siden den 9. april 2013 ved deres anvendelse, ophævet afsnit IV i konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen. SIS II erstatter første generation af Schengeninformationssystemet, der blev sat i drift i 1995 og udvidet i 2005 og 2007.

Formålet med SIS II som fastsat i artikel 1 i retsgrundlaget for SIS II er »ved hjælp af oplysningerne i dette system (...) at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for Den Europæiske Unions område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, herunder at bevare den offentlige sikkerhed og den offentlige orden samt beskytte sikkerheden på medlemsstaternes område og at sikre anvendelsen af bestemmelserne i afsnit IV i tredje del af EF-traktaten om persontrafik på deres område«.

I overensstemmelse med førnævnte SIS II-retsgrundlag skal SIS II ved hjælp af en automatiseret søgeprocedure give adgang til indberetninger om personer eller genstande for følgende myndigheder:

| a) | myndigheder med ansvar for grænsekontrol i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 (12) |
| --- | --- |

a)

myndigheder med ansvar for grænsekontrol i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 (12)

| b) | myndigheder, der gennemfører og koordinerer anden politi- og toldkontrol inde i landet |
| --- | --- |

b)

myndigheder, der gennemfører og koordinerer anden politi- og toldkontrol inde i landet

| c) | nationale retsmyndigheder og deres koordineringsmyndigheder |
| --- | --- |

c)

nationale retsmyndigheder og deres koordineringsmyndigheder

| d) | myndigheder med ansvar for udstedelse af visa, de centrale myndigheder med ansvar for behandling af visumansøgninger og myndigheder med ansvar for udstedelse af opholdstilladelser og for forvaltning af lovgivningen vedrørende tredjelandsstatsborgere i forbindelse med anvendelsen af gældende EU-ret om personers frie bevægelighed |
| --- | --- |

d)

myndigheder med ansvar for udstedelse af visa, de centrale myndigheder med ansvar for behandling af visumansøgninger og myndigheder med ansvar for udstedelse af opholdstilladelser og for forvaltning af lovgivningen vedrørende tredjelandsstatsborgere i forbindelse med anvendelsen af gældende EU-ret om personers frie bevægelighed

| e) | myndigheder med ansvar for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (jf. forordning (EF) nr. 1986/2006). |
| --- | --- |

e)

myndigheder med ansvar for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (jf. forordning (EF) nr. 1986/2006).

I henhold til SIS II-afgørelsen har Europol og Eurojust også adgang til bestemte kategorier af indberetninger.

SIS II består af følgende dele:

| 1. | et centralt system (benævnt »det centrale SIS II«) bestående af:






  a) | en teknisk støttefunktion (benævnt »CS-SIS«), der indeholder en database, (»SIS II-databasen«) |
| --- | --- | --- |

1.

et centralt system (benævnt »det centrale SIS II«) bestående af:

a)

en teknisk støttefunktion (benævnt »CS-SIS«), der indeholder en database, (»SIS II-databasen«)

| b) | en ensartet national grænseflade (NI-SIS) |
| --- | --- |

b)

en ensartet national grænseflade (NI-SIS)

| 2. | et nationalt system (benævnt »N.SIS II«) i hver enkelt medlemsstat, som består af de nationale datasystemer, der står i forbindelse med det centrale SIS II-system. En N.SIS II kan indeholde en datafil (en »national kopi«), som indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen |
| --- | --- |

2.

et nationalt system (benævnt »N.SIS II«) i hver enkelt medlemsstat, som består af de nationale datasystemer, der står i forbindelse med det centrale SIS II-system. En N.SIS II kan indeholde en datafil (en »national kopi«), som indeholder en fuldstændig eller delvis kopi af SIS II-databasen

| 3. | en kommunikationsinfrastruktur mellem CS-SIS og NI-SIS, der sikrer et krypteret virtuelt netværk forbeholdt SIS II-oplysninger og udvekslingen af oplysninger mellem Sirenekontorer som fastsat nedenfor. |
| --- | --- |

3.

en kommunikationsinfrastruktur mellem CS-SIS og NI-SIS, der sikrer et krypteret virtuelt netværk forbeholdt SIS II-oplysninger og udvekslingen af oplysninger mellem Sirenekontorer som fastsat nedenfor.

1.   SIRENEKONTORER OG SUPPLERENDE OPLYSNINGER

1.1.   Sirenekontoret

SIS II indeholder kun de oplysninger (dvs. indberetningsoplysninger), der er nødvendige for at identificere en person eller en genstand og træffe de nødvendige foranstaltninger. I henhold til SIS II-retsgrundlaget skal medlemsstaterne desuden i forbindelse med indberetninger på bilateral eller multilateral vis udveksle de supplerende oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre visse bestemmelser i henhold til SIS II-retsgrundlaget og for at SIS II kan fungere tilfredsstillende.

Den struktur, der er etableret for at udveksle supplerende oplysninger, er blevet døbt »SIRENE«, som er et akronym for navnet på engelsk: Supplementary Information REquest at the National Entries (anmodning om supplerende oplysninger ved de nationale grænseovergangssteder).

I henhold til artikel 7, stk. 2, i SIS II-retsgrundlaget skal hver medlemsstat oprette et nationalt Sirenekontor. Kontoret skal være et fælles kontaktpunkt for medlemsstaterne og være operationelt døgnet rundt alle ugens dage med henblik på at udveksle supplerende oplysninger i forbindelse med indberetninger og træffe de nødvendige foranstaltninger i tilfælde af, at personer og genstande, der er registreret i SIS II, findes som følge af søgninger i dette system. Sirenekontorernes hovedopgave (13) er at sikre udveksling af supplerende oplysninger i overensstemmelse med bestemmelserne i denne Sirenehåndbog, jf. artikel 8 i SIS II-retsgrundlaget, i følgende tilfælde:

| a) | for at gøre det muligt for medlemsstaterne at konsultere eller informere hinanden i forbindelse med optagelse af en indberetning (f.eks. ved optagelsen af indberetninger med henblik på anholdelse) |
| --- | --- |

a)

for at gøre det muligt for medlemsstaterne at konsultere eller informere hinanden i forbindelse med optagelse af en indberetning (f.eks. ved optagelsen af indberetninger med henblik på anholdelse)

| b) | for efter et hit at give mulighed for at træffe de rette forholdsregler (f.eks. match på en indberetning) |
| --- | --- |

b)

for efter et hit at give mulighed for at træffe de rette forholdsregler (f.eks. match på en indberetning)

| c) | når den påkrævede forholdsregel ikke kan træffes (f.eks. ved indsætning af en påtegning) |
| --- | --- |

c)

når den påkrævede forholdsregel ikke kan træffes (f.eks. ved indsætning af en påtegning)

| d) | i spørgsmål om kvaliteten af SIS II-oplysninger (f.eks. hvis der ulovligt er registreret oplysninger, eller disse er faktuelt ukorrekte), herunder validering af udgående indberetninger og kontrol af indgående indberetninger, hvis det er foreskrevet i national lovgivning |
| --- | --- |

d)

i spørgsmål om kvaliteten af SIS II-oplysninger (f.eks. hvis der ulovligt er registreret oplysninger, eller disse er faktuelt ukorrekte), herunder validering af udgående indberetninger og kontrol af indgående indberetninger, hvis det er foreskrevet i national lovgivning

| e) | i spørgsmål om indberetningernes forenelighed og prioritetsorden (f.eks. når der kontrolleres for flere indberetninger) |
| --- | --- |

e)

i spørgsmål om indberetningernes forenelighed og prioritetsorden (f.eks. når der kontrolleres for flere indberetninger)

| f) | i spørgsmål om de registreredes rettigheder, herunder retten til at få adgang til oplysninger. |
| --- | --- |

f)

i spørgsmål om de registreredes rettigheder, herunder retten til at få adgang til oplysninger.

Medlemsstaterne opfordres til at organisere alle nationale instanser, der har ansvar for internationalt politisamarbejde, herunder Sirenekontorer, i en struktur, der gør det muligt at undgå kompetencestridigheder og dobbeltarbejde.

1.2.   Sirenehåndbog

Sirenehåndbogen indeholder en række instrukser, der detaljeret beskriver de regler og procedurer, der gælder for bilateral eller multilateral udveksling af supplerende oplysninger.

1.3.   Tillæg til Sirenehåndbogen

Da visse tekniske regler har direkte indflydelse på brugernes arbejde i medlemsstaterne, herunder i Sirenekontorerne, er det hensigtsmæssigt at medtage sådanne regler i Sirenehåndbogen. Derfor indeholder tillæg til denne håndbog bl.a. translitterationsregler, kodetabeller, formularer til fremsendelse af supplerende oplysninger og andre tekniske gennemførelsesforanstaltninger med henblik på databehandling.

1.4.   Katalog med henstillinger om korrekt anvendelse af Schengenreglerne og bedste praksis (Schengeninformationssystem)

Kataloget indeholder henstillinger, som ikke er retligt bindende, samt bedste praksis for medlemsstaterne i lyset af erfaringen. Det tjener også som referencedokument til evaluering af en korrekt gennemførelse af SIS II-retsgrundlaget. Det bør derfor i videst muligt omfang følges.

1.5.   Sirenekontorernes rolle i politisamarbejdet i Den Europæiske Union

Udvekslingen af supplerende oplysninger påvirker ikke de opgaver, Sirenekontorerne har fået pålagt i forbindelse med det internationale politisamarbejde i medfør af national lovgivning om gennemførelse af andre af EU's retlige instrumenter.

Sirenekontorerne kan pålægges yderligere opgaver, bl.a. i medfør af national lovgivning om gennemførelse af rammeafgørelse 2006/960/RIA, artikel 39 og 46 i Schengenkonventionen for så vidt de ikke erstattes af rammeafgørelse 2006/960/RIA og artikel 40 eller 41 i Schengenkonventionen, eller hvis disse oplysninger falder inden for anvendelsesområdet for gensidig retshjælp.

Hvis et Sirenekontor modtager en anmodning fra et andet Sirenekontor, der falder uden for dets beføjelser i henhold til national ret, skal det straks fremsende den til den kompetente myndighed og informere det anmodende Sirenekontor herom. Om nødvendigt skal det bistå det anmodende Sirenekontor med kommunikationen.

1.5.1.   Overførsel af SIS II-oplysninger og supplerende oplysninger til tredjelande eller internationale organisationer

I henhold til artikel 39 i SIS II-forordningen og artikel 54 i SIS II-afgørelsen må oplysninger, der er behandlet i SIS II i medfør af disse to retlige instrumenter, ikke overføres eller stilles til rådighed for tredjelande eller internationale organisationer. Dette forbud gælder for overførsel af supplerende oplysninger til tredjelande eller internationale organisationer. Artikel 55 i SIS II-afgørelsen indeholder en undtagelse fra denne generelle regel for så vidt angår udveksling af oplysninger om stjålne, ulovligt handlede, forsvundne eller ugyldige pas med Interpol på de betingelser, der er fastsat i artiklen.

1.6.   Forbindelsen mellem Sirenekontorerne og Europol

Europol har ret til adgang og til direkte søgning i oplysninger i SIS II, jf. artikel 26, 36 og 38 i SIS II-afgørelsen. Europol kan anmode om yderligere oplysninger fra de berørte medlemsstater i overensstemmelse med bestemmelserne i Europolafgørelsen (14). I henhold til national lovgivning anbefales det kraftigt, at der indgås et samarbejde med den nationale Europolenhed for at sikre, at Sirenekontoret informeres om eventuelle udvekslinger af supplerende oplysninger mellem Europol og den nationale Europolenhed vedrørende indberetninger i SIS II. I særlige tilfælde, hvor den nationale Europolenhed videreformidler oplysninger på nationalt plan vedrørende SIS II-indberetninger, bør alle parter i videreformidlingen, navnlig Sirenekontoret, underrettes for at undgå forvirring.

1.7.   Forbindelsen mellem Sirenekontorerne og Eurojust

De nationale medlemmer af Eurojust og deres assistenter har ret til adgang til og direkte søgning i oplysninger i SIS II, jf. artikel 26, 32, 34 og 38 i SIS II-afgørelsen. I henhold til national lovgivning skal der indgås et samarbejde med dem for at sikre en gnidningsløs udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit. Sirenekontoret bør navnlig fungere som kontaktpunkt for de nationale medlemmer af Eurojust og deres assistenter for så vidt angår supplerende oplysninger vedrørende indberetninger i SIS II.

1.8.   Forbindelsen mellem Sirenekontorerne og Interpol
   (15)

Det er ikke hensigten, at SIS II skal erstatte eller have samme rolle som Interpol. Selv om opgaverne kan overlappe hinanden, er de styrende principper for så vidt angår foranstaltninger og samarbejde mellem medlemsstaterne inden for Schengen grundlæggende forskellige fra dem, der gælder for Interpol. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for samarbejdet mellem Sirenekontorerne og de nationale centrale kontorer på nationalt plan.

Følgende principper finder anvendelse:

1.8.1.   SIS II-indberetninger har prioritet frem for Interpolindberetninger

Hvis medlemsstaterne har registreret indberetninger i SIS II, skal disse og enhver udveksling af oplysninger vedrørende disse indberetninger altid have højere prioritet end indberetninger og oplysninger, der er udvekslet via Interpol. Det er navnlig vigtigt, hvis indberetningerne indeholder modstridende oplysninger.

1.8.2.   Valg af kommunikationskanal

Princippet om, at Schengenindberetninger har prioritet frem for Interpolindberetninger, der er registreret af medlemsstaterne, skal respekteres, og det skal sikres, at medlemsstaternes nationale centrale kontorer overholder dette. Når der er registreret en SIS II-indberetning, skal Sirenekontorerne forestå al kommunikation vedrørende indberetningen og formålet med at have foretaget registreringen samt gennemførelsen af foranstaltninger. Hvis en medlemsstat ønsker at ændre kommunikationskanaler, skal alle parter først høres. Det er kun muligt i særlige tilfælde at skifte kanal.

1.8.3.   Brug og formidling af Interpolindberetninger i Schengenstater

Da SIS II-indberetninger har prioritet frem for Interpolindberetninger, skal anvendelsen af Interpolindberetninger begrænses til særlige tilfælde (f.eks. når der hverken i konventionen eller teknisk set er grundlag for at registrere indberetningen i SIS II, eller når ikke alle de nødvendige oplysninger til en SIS II-indberetning foreligger). Parallelle indberetninger i SIS II og via Interpol bør undgås i Schengenområdet. Indberetninger, der formidles via Interpols kanaler, og som også omfatter Schengenområdet eller dele deraf, skal have følgende påtegning: »undtagen for Schengenstater«.

1.8.4.   Hit og sletning af en indberetning

For at sikre Sirenekontorernes rolle som koordinatorer for kontrol af kvaliteten af de oplysninger, der registreres i SIS II, skal medlemsstaterne sikre, at Sirenekontorerne og de nationale centrale kontorer informerer hinanden om hit og sletning af indberetninger.

1.8.5.   Forbedret samarbejde mellem Sirenekontorerne og Interpols nationale centrale kontorer

I henhold til national lovgivning skal hver medlemsstat træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre en effektiv udveksling af oplysninger på nationalt plan mellem sit Sirenekontor og de nationale centrale kontorer.

1.9.   Principper

Samarbejdet via Sirene er baseret på følgende grundlæggende principper:

1.9.1.   Tilgængelighed

Hvert Sirenekontor skal være operationelt døgnet rundt alle ugens dage for at kunne reagere inden for den frist, der er fastsat i afsnit 1.13. Tekniske og juridiske analyser, support og løsninger skal også kunne tilvejebringes døgnet rundt alle ugens dage.

1.9.2.   Kontinuitet

Hvert Sirenekontor skal opbygge en intern struktur, der sikrer kontinuitet med hensyn til ledelse, personale og teknisk infrastruktur.

1.9.3.   Fortrolighed

I henhold til artikel 11 i SIS II-retsgrundlaget skal der gælde relevante nationale regler vedrørende tavshedspligt eller tilsvarende forpligtelser vedrørende fortrolighed for alt personale i Sirenekontorerne. Dette krav gælder også, når de ansatte har forladt kontoret eller fratrådt deres stilling.

1.9.4.   Tilgængelighed

For at opfylde kravet om at tilvejebringe supplerende oplysninger skal Sirenepersonalet have direkte eller indirekte adgang til alle relevante nationale oplysninger og ekspertbistand.

1.10.   Meddelelser

1.10.1.   Kommunikationssprog

For at sikre størst effektivitet i den bilaterale kommunikation mellem Sirenekontorer skal det sprog, som begge parter er mest fortrolige med, anvendes.

1.10.2.   Udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorer

De tekniske specifikationer vedrørende informationsudvekslingen mellem Sirenekontorerne er fastsat i dokumentet: »Udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorer (DEBS)«. Disse instrukser skal overholdes.

1.10.3.   Netværk, meddelelser og mailbokse

I henhold til artikel 4, stk. 1, litra c), og artikel 8, stk. 1, i SIS II-retsgrundlaget skal Sirenekontorerne udelukkende anvende et krypteret virtuelt netværk forbeholdt SIS II-oplysninger og udveksling af supplerende oplysninger mellem Sirenekontorerne. Kun hvis denne kanal ikke er til rådighed, kan et andet hensigtsmæssigt sikret kommunikationsmiddel anvendes. Muligheden for at vælge en anden kanal skal afgøres fra sag til sag og afhænger af de tekniske muligheder og de krav til sikkerhed og kvalitet, som meddelelsen skal opfylde.

Der sondres mellem to kategorier af skriftlige meddelelser: fritekster og standardformularer. Tillæg 3 beskriver de formularer, der udveksles mellem Sirenekontorer og indeholder retningslinjer for felternes forventede indhold, herunder om de er obligatoriske eller ej.

Der er fire forskellige mailbokse inden for ovennævnte netværk til fritekster og Sireneformularer.

| Mailboks | Mailadresse | Formål |
| --- | --- | --- |
| Operationel | oper@xx.sirenemail2.eu | Bruges til udveksling af formularer og bilag mellem Sirenekontorerne |
| Teknisk | tech@xx.sirenemail2.eu | Bruges til e-mailudveksling mellem Sirenekontorernes tekniske støttepersonale |
| Ansvarlige for Sirenekontorer | director@xx.sirenemail2.eu | Bruges til e-mailudveksling mellem de ansvarlige for Sirenekontorerne |
| E-mail | message@xx.sirenemail2.eu | Bruges til fritekstmeddelelser mellem Sirenekontorerne |

Mailboks

Mailadresse

Formål

Operationel

oper@xx.sirenemail2.eu

Bruges til udveksling af formularer og bilag mellem Sirenekontorerne

Teknisk

tech@xx.sirenemail2.eu

Bruges til e-mailudveksling mellem Sirenekontorernes tekniske støttepersonale

Ansvarlige for Sirenekontorer

director@xx.sirenemail2.eu

Bruges til e-mailudveksling mellem de ansvarlige for Sirenekontorerne

E-mail

message@xx.sirenemail2.eu

Bruges til fritekstmeddelelser mellem Sirenekontorerne

Til testformål findes der et andet domæne (16) (testxx.sirenemail2.eu), hvor alle de mailbokse, der er nævnt i ovennævnte tabel, kan duplikeres til testformål uden at interferere i udvekslingen af de operationelle meddelelser og i workflowsystemet.

De detaljerede regler for Sirenemailbokse og fremsendelse af Sireneformularer, der er beskrevet i dokumentet »Udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorer«, finder anvendelse.

Sireneworkflowsystemet (se afsnit 1.12) overvåger henholdsvis den operationelle og e-mail mailbokse (»oper« og »message«) for at identificere indgående formularer, tilknyttede mail og bilag. Hastende meddelelser sendes udelukkende til den operationelle mailboks.

1.10.4.   Kommunikation i særlige situationer

Når de normale kommunikationskanaler ikke er tilgængelige, og det er nødvendigt at sende standardformularer med f.eks. fax, finder proceduren i dokumentet »Udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorer« anvendelse.

1.11.   S I R E N E-adressebog (SAB)

Sirenekontorernes kontaktoplysninger og relevante oplysninger til indbyrdes kommunikation og samarbejde indsamles og angives i Sireneadressebogen (SAB). Kommissionen ajourfører SAB. Den ajourførte SAB offentliggøres af Kommissionen mindst to gange om året. Det enkelte Sirenekontor skal sikre, at:

| a) | tredjemand ikke får adgang til oplysninger fra SAB |
| --- | --- |

a)

tredjemand ikke får adgang til oplysninger fra SAB

| b) | SAB er kendt og anvendes af Sirenepersonalet |
| --- | --- |

b)

SAB er kendt og anvendes af Sirenepersonalet

| c) | enhver ajourføring af oplysningerne i SAB straks videreformidles til Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

enhver ajourføring af oplysningerne i SAB straks videreformidles til Kommissionen.

1.12.   Sireneworkflowsystem

For at sikre en effektiv administration af Sirenekontorernes arbejdsbyrde skal hvert Sirenekontor skal have et edb-baseret administrationssystem (workflowsystem), der giver mulighed for en høj grad af automatik i administrationen af det daglige workflow.

Sirenekontoret kan have en backupcomputer og et databasesystem til workflowet et andet sted i tilfælde af en alvorlig nødsituation på Sirenekontoret. Det bør omfatte tilstrækkelig backupstrømforsyning og kommunikationsforsyning.

Der bør tilvejebringes tilstrækkelig it-support til, at Sireneworkflowet kan sikres en høj grad af tilgængelighed.

1.13.   Tidsfrister for svar

Sirenekontoret skal hurtigst muligt svare på anmodninger om oplysninger om indberetninger og hit-procedurer fra de øvrige medlemsstater, der fremsættes via deres Sirenekontorer. Svarfristen må under ingen omstændigheder være på over 12 timer. (Se også afsnit 1.13.1 vedrørende angivelse af sagens hastende karakter i Sireneformularer).

Prioriteringerne i det daglige arbejde skal tage udgangspunkt i, hvilken kategori indberetning der er tale om, og sagens vigtighed.

1.13.1.   Angivelse af sagens hastende karakter i Sireneformularer, herunder hastende meddelelse om et hit

Sireneformularer, som skal have prioritet hos det anmodede Sirenekontor, kan have påskriften »HASTER« i felt 311 (»Important Notice«), efterfulgt af årsagen til sagens hastende karakter. Årsagen til sagens hastende karakter skal forklares i de relevante felter på Sireneformularerne. Der kan også anvendes telefonisk meddelelse eller underretning, hvis det haster med et svar.

Når omstændighederne i forbindelse med et hit eller en indberetning kræver det, f.eks. i tilfælde af en meget hastende sag af stor betydning, skal Sirenekontoret i den medlemsstat, der har hit på indberetningen, underrette Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat pr. telefon og fremsende en G-formular.

1.14.   Translitterations-/transskriptionsregler

Definitioner og regler for translitteration og transskription findes i tillæg 1. De skal overholdes i kommunikationen mellem Sirenekontorerne (se også afsnit 2.10 om registrering af egennavne).

1.15.   Datakvalitet

I henhold til artikel 7, stk. 2, i SIS II-retsgrundlaget skal Sirenekontorerne samordne kontrollen med kvaliteten af de oplysninger, der registreres i SIS II. Sirenekontorerne skal på nationalt plan have den nødvendige kompetence til at udføre denne opgave. Det er derfor nødvendigt med en hensigtsmæssig national evaluering af kvaliteten af oplysningerne, herunder en undersøgelse af antal indberetninger/hit og oplysningernes indhold.

For at give det enkelte Sirenekontor mulighed for at fungere som koordinator af kvalitetskontrollen af de oplysninger, der optages i SIS, skal det have den nødvendige it-support til rådighed og de nødvendige rettigheder i systemet.

Der bør etableres nationale standarder for uddannelse af brugere om principper og praksis for oplysningernes kvalitet i samarbejde med det nationale Sirenekontor. Medlemsstaterne kan opfordre personalet i Sirenekontorerne til at deltage i uddannelse hos alle myndigheder, der modtager indberetninger, således at der fokuseres på oplysningernes kvalitet og den bedst mulige udnyttelse af SIS II.

1.16.   Arkivering

| a) | Hver medlemsstat fastsætter betingelserne for lagring af oplysninger. |
| --- | --- |

a)

Hver medlemsstat fastsætter betingelserne for lagring af oplysninger.

| b) | Hvert indberettende medlemsstats Sirenekontor skal opbevare alle oplysninger vedrørende sine egne indberetninger og stille dem til rådighed for de øvrige medlemsstater, herunder en henvisning til den beslutning, der afstedkom indberetningen |
| --- | --- |

b)

Hvert indberettende medlemsstats Sirenekontor skal opbevare alle oplysninger vedrørende sine egne indberetninger og stille dem til rådighed for de øvrige medlemsstater, herunder en henvisning til den beslutning, der afstedkom indberetningen

| c) | Hvert Sirenekontors arkiv opbygges således, at der er hurtig adgang til de relevante oplysninger, og de meget korte frister for fremsendelse af oplysninger kan overholdes. |
| --- | --- |

c)

Hvert Sirenekontors arkiv opbygges således, at der er hurtig adgang til de relevante oplysninger, og de meget korte frister for fremsendelse af oplysninger kan overholdes.

| d) | I henhold til artikel 12, stk. 4, i SIS II-retsgrundlaget skal personoplysninger, som Sirenekontoret opbevarer i filer som følge af en udveksling af oplysninger, kun opbevares så længe, det er nødvendigt af hensyn til det formål, hvortil de blev givet. Disse oplysninger skal som en fast regel slettes umiddelbart efter, at den tilknyttede indberetning er blevet slettet i SIS II og under alle omstændigheder senest ét år herefter. Oplysninger vedrørende en særlig indberetning fra en medlemsstat eller en indberetning i forbindelse med hvilken, der er blevet truffet foranstaltninger på dens område, kan imidlertid opbevares længere i henhold til national ret |
| --- | --- |

d)

I henhold til artikel 12, stk. 4, i SIS II-retsgrundlaget skal personoplysninger, som Sirenekontoret opbevarer i filer som følge af en udveksling af oplysninger, kun opbevares så længe, det er nødvendigt af hensyn til det formål, hvortil de blev givet. Disse oplysninger skal som en fast regel slettes umiddelbart efter, at den tilknyttede indberetning er blevet slettet i SIS II og under alle omstændigheder senest ét år herefter. Oplysninger vedrørende en særlig indberetning fra en medlemsstat eller en indberetning i forbindelse med hvilken, der er blevet truffet foranstaltninger på dens område, kan imidlertid opbevares længere i henhold til national ret

| e) | Supplerende oplysninger fremsendt af andre medlemsstater, skal lagres i henhold til de nationale databeskyttelsesregler i den modtagende medlemsstat. Artikel 12 i SIS II-retsgrundlaget, direktiv 95/46/EF og rammeafgørelse 2008/977/RIA finder også anvendelse |
| --- | --- |

e)

Supplerende oplysninger fremsendt af andre medlemsstater, skal lagres i henhold til de nationale databeskyttelsesregler i den modtagende medlemsstat. Artikel 12 i SIS II-retsgrundlaget, direktiv 95/46/EF og rammeafgørelse 2008/977/RIA finder også anvendelse

| f) | Oplysninger om identitetsmisbrug skal slettes, så snart den relevante indberetning er slettet |
| --- | --- |

f)

Oplysninger om identitetsmisbrug skal slettes, så snart den relevante indberetning er slettet

| g) | Adgang til arkiverne skal registreres, kontrolleres og begrænses til personale, der har beføjelse hertil. |
| --- | --- |

g)

Adgang til arkiverne skal registreres, kontrolleres og begrænses til personale, der har beføjelse hertil.

1.17.   Personale

Et højt kvalificeret personale giver en arbejdsstyrke, der kan fungere på eget initiativ og behandle sagerne effektivt. Det er derfor ønskeligt med en lav personaleudskiftning. Det kræver ledelsens udelte støtte at skabe et arbejdsmiljø, hvor ansvaret kan uddelegeres. Medlemsstaterne opfordres til at træffe passende foranstaltninger for at undgå tab af kvalifikationer og erfaring forårsaget af personaleudskiftning.

1.17.1.   De ansvarlige for Sirenekontorer

De ansvarlige for Sirenekontorerne skal holde møde mindst to gange om året for at gøre status over deres samarbejde, drøfte de tekniske og organisatoriske foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe eventuelle mangler, og eventuelt tilpasse procedurerne. Møderne for de ansvarlige for Sirenekontorerne arrangeres af den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union

1.17.2.   Sirenekontaktperson (SIRCoP)

Når standardprocedurerne er utilstrækkelige, kan Sirenekontaktpersonen (SIRCoP) behandle sager, som er komplekse, problematiske eller følsomme, hvor det er nødvendigt med en høj kvalitetssikring og/eller længerevarende kontakt med et andet Sirenekontor for at løse problemet. SIRCoP er ikke beregnet til hastesager, hvor Sirenekontorets døgnvagt, som er operationelt alle ugens dage, i princippet skal bruges.

SIRCoP kan fremsætte forslag til fremme af kvaliteten og muligheder for at løse sådanne problemer på lang sigt.

Generelt kan SIRCoP kun kontaktes af andre SIRCoP inden for normal kontortid.

Der skal gennemføres en årlig vurdering inden for rammerne af den årlige statistiske rapportering, jf. tillæg 5, baseret på følgende indikatorer:

| a) | antal SIRcOP-interventioner per medlemsstat |
| --- | --- |

a)

antal SIRcOP-interventioner per medlemsstat

| b) | årsag til henvendelse |
| --- | --- |

b)

årsag til henvendelse

| c) | resultat af interventionerne baseret på de oplysninger, der var tilgængelige i rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

c)

resultat af interventionerne baseret på de oplysninger, der var tilgængelige i rapporteringsperioden.

1.17.3.   Viden

Personalet i Sirenekontorerne skal have sproglige færdigheder, der dækker så mange sprog som muligt, og vagtpersonalet skal kunne kommunikere med alle Sirenekontorer.

De skal have den nødvendige viden om:

| — | nationale, europæiske og internationale retlige aspekter |
| --- | --- |

—

nationale, europæiske og internationale retlige aspekter

| — | de nationale retshåndhævende instanser |
| --- | --- |

—

de nationale retshåndhævende instanser

| — | indvandringsregler i de nationale og europæiske retssystemer. |
| --- | --- |

—

indvandringsregler i de nationale og europæiske retssystemer.

De skal have beføjelser til uafhængigt at behandle alle indgående sager.

Personale, der er på arbejde uden for kontortid, skal have samme kompetence, viden og beføjelser og have mulighed for at henvende sig til eksperter, der kan tilkaldes.

Sirenekontorerne skal have adgang til juridisk ekspertise, der dækker både normale og ekstraordinære sager. Afhængig af den pågældende sag kan dette behov dækkes af ansatte med den nødvendige juridiske baggrund eller af eksperter fra de retlige myndigheder.

1.17.4.   Uddannelse

På nationalt plan

På nationalt plan skal den nødvendige uddannelse sikre, at personalet opfylder de krævede standarder, der er fastsat i denne håndbog. Før personale får tilladelse til at behandle oplysninger, der er lagret i SIS II, modtager det den relevante uddannelse i datasikkerheds- og databeskyttelsesregler og orienteres om relevante straffelovsovertrædelser og -sanktioner.

På europæisk plan

Der skal arrangeres fælles uddannelseskurser mindst én gang om året for at fremme samarbejdet mellem Sirenekontorerne ved at give personalet mulighed for at møde kolleger fra andre Sirenekontorer, udveksle oplysninger om nationale arbejdsmetoder og sikre et konsistent og ensartet vidensniveau. Det vil endvidere gøre personalet opmærksomt på betydningen af dets arbejde og behovet for gensidig solidaritet af hensyn til medlemsstaternes fælles sikkerhed.

Uddannelse skal gennemføres i overensstemmelse med undervisningsmanualen for Sireneundervisning.

Artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1077/2011 (17), fastslår, at det europæiske agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (»agenturet«) skal udføre opgaver vedrørende den tekniske anvendelse af SIS II, navnlig for Sirenepersonale.

1.17.5.   Udveksling af personale

Sirenekontorerne skal så vidt muligt også planlægge udvekslinger af personale med andre Sirenekontorer mindst én gang om året. En sådan udveksling skal bidrage til at forbedre personalets kendskab til arbejdsmetoder, vise, hvordan andre Sirenekontorer er organiseret, og etablere personlige kontakter med kolleger i andre medlemsstater.

2.   GENERELLE PROCEDURER

De nedenfor beskrevne procedurer finder anvendelse på alle kategorier af indberetninger. De specifikke procedurer for hver indberetningskategori kan findes i de relevante dele af denne håndbog.

2.1.   Definitioner

»Indberettende medlemsstat«: Den medlemsstat, der registrerer indberetningen i SIS II.

»Fuldbyrdende medlemsstat«: Den medlemsstat, der træffer de nødvendige forholdsregler efter et hit.

»Afsendende Sirenekontor«: Sirenekontoret i den medlemsstat, der har fingeraftryk eller billeder af den person, for hvem en anden medlemsstat har registreret en indberetning.

»Hit«: Der er hit i SIS II, når:

| a) | en bruger foretager en søgning |
| --- | --- |

a)

en bruger foretager en søgning

| b) | søgningen viser en udenlandsk indberetning i SIS II |
| --- | --- |

b)

søgningen viser en udenlandsk indberetning i SIS II

| c) | oplysningerne om indberetningen i SIS II matcher søgedata, og |
| --- | --- |

c)

oplysningerne om indberetningen i SIS II matcher søgedata, og

| d) | der kræves yderligere foranstaltninger som følge af hittet. |
| --- | --- |

d)

der kræves yderligere foranstaltninger som følge af hittet.

»Påtegning«: suspendering af gyldigheden på nationalt niveau, der kan tilføjes indberetninger vedrørende personer, der begæres anholdt, indberetninger vedrørende forsvundne personer og indberetninger med henblik på kontrol, hvis en medlemsstat finder, at det ikke er foreneligt med den nationale lovgivning, dens internationale forpligtelser eller væsentlige nationale interesser at lade en indberetning få virkning. Når en indberetning er forsynet med en påtegning, træffes de forholdsregler, der kræves på grundlag af indberetningen, ikke på den pågældende medlemsstats område.

2.2.   Flere indberetninger om samme personer (artikel 34, stk. 6, i SIS II-forordningen og artikel 49, stk. 6, i SIS II-afgørelsen)

Hver medlemsstat kan kun foretage én indberetning i SIS II for en given person eller genstand.

Når det er muligt og nødvendigt skal den anden og efterfølgende indberetninger om den samme person eller genstand derfor holdes tilgængelige på nationalt plan, således at de kan registreres, når den første indberetning udløber eller slettes.

I nogle tilfælde registrerer forskellige medlemsstater indberetninger om de samme personer. Det er vigtigt, at dette ikke skaber forvirring hos brugerne, og at de ved, hvilke foranstaltninger der skal træffes, når en indberetning skal registreres, og hvilken procedure der skal følges i tilfælde af et hit. Der bør derfor indføres procedurer til konstatering af, om der foreligger flere indberetninger, og regler for, i hvilken prioritetsorden de skal registreres i SIS II.

Dette kræver:

| — | at man, inden en indberetning registreres, undersøger, om samme person allerede figurerer i SIS II |
| --- | --- |

—

at man, inden en indberetning registreres, undersøger, om samme person allerede figurerer i SIS II

| — | at man konsulterer de øvrige medlemsstater, hvis der foreligger flere indbyrdes uforenelige indberetninger. |
| --- | --- |

—

at man konsulterer de øvrige medlemsstater, hvis der foreligger flere indbyrdes uforenelige indberetninger.

2.2.1.   Indberetningers forenelighed

Flere medlemsstater kan foretage indberetning om samme person eller genstand, hvis disse indberetninger er forenelige med hinanden.

Tabel over forenelighed — indberetninger vedrørende personer

| Prioritetsorden | Indberetning med henblik på anholdelse | Indberetning om nægtelse af indrejse | Indberetning vedrørende forsvundne personer (varetægt) | Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag | Indberetning vedrørende målrettet kontrol | Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag | Indberetning vedrørende diskret kontrol | Indberetning vedrørende forsvundne personer (opholdssted) | Indberetning i forbindelse med retsforfølgning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indberetning med henblik på anholdelse | ja | ja | ja | nej | nej | nej | nej | ja | ja |
| Indberetning om nægtelse af indrejse | ja | ja | nej | nej | nej | nej | nej | nej | nej |
| Indberetning vedrørende forsvundne personer (varetægt) | ja | nej | ja | nej | nej | nej | nej | ja | ja |
| Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag | nej | nej | nej | ja | ja | nej | nej | nej | nej |
| Indberetning vedrørende målrettet kontrol | nej | nej | nej | ja | ja | nej | nej | nej | nej |
| Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag | nej | nej | nej | nej | nej | ja | ja | nej | nej |
| Indberetning vedrørende diskret kontrol | nej | nej | nej | nej | nej | ja | ja | nej | nej |
| Indberetning vedrørende forsvundne personer (opholdssted) | ja | nej | ja | nej | nej | nej | nej | ja | ja |
| Indberetning i forbindelse med retsforfølgning | ja | nej | ja | nej | nej | nej | nej | ja | ja |

Prioritetsorden

Indberetning med henblik på anholdelse

Indberetning om nægtelse af indrejse

Indberetning vedrørende forsvundne personer (varetægt)

Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag

Indberetning vedrørende målrettet kontrol

Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag

Indberetning vedrørende diskret kontrol

Indberetning vedrørende forsvundne personer (opholdssted)

Indberetning i forbindelse med retsforfølgning

Indberetning med henblik på anholdelse

ja

ja

ja

nej

nej

nej

nej

ja

ja

Indberetning om nægtelse af indrejse

ja

ja

nej

nej

nej

nej

nej

nej

nej

Indberetning vedrørende forsvundne personer (varetægt)

ja

nej

ja

nej

nej

nej

nej

ja

ja

Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag

nej

nej

nej

ja

ja

nej

nej

nej

nej

Indberetning vedrørende målrettet kontrol

nej

nej

nej

ja

ja

nej

nej

nej

nej

Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag

nej

nej

nej

nej

nej

ja

ja

nej

nej

Indberetning vedrørende diskret kontrol

nej

nej

nej

nej

nej

ja

ja

nej

nej

Indberetning vedrørende forsvundne personer (opholdssted)

ja

nej

ja

nej

nej

nej

nej

ja

ja

Indberetning i forbindelse med retsforfølgning

ja

nej

ja

nej

nej

nej

nej

ja

ja

Tabel over forenelighed — indberetninger vedrørende genstande

| Prioritetsorden | Indberetning vedrørende genstande, der skal anvendes som bevismidler | Ugyldiggjort rejsedokument | Indberetning vedrørende genstande, der skal beslaglægges | Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag | Indberetning vedrørende målrettet kontrol | Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag | Indberetning vedrørende diskret kontrol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indberetning vedrørende genstande, der skal anvendes som bevismidler | ja | ja | ja | nej | nej | nej | nej |
| Ugyldiggjort rejsedokument | ja | ja | ja | nej | nej | nej | nej |
| Indberetning vedrørende genstande, der skal beslaglægges | ja | ja | ja | nej | nej | nej | nej |
| Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag | nej | nej | nej | ja | ja | nej | nej |
| Indberetning vedrørende målrettet kontrol | nej | nej | nej | ja | ja | nej | nej |
| Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag | nej | nej | nej | nej | nej | ja | ja |
| Indberetning vedrørende diskret kontrol | nej | nej | nej | nej | nej | ja | ja |

Prioritetsorden

Indberetning vedrørende genstande, der skal anvendes som bevismidler

Ugyldiggjort rejsedokument

Indberetning vedrørende genstande, der skal beslaglægges

Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag

Indberetning vedrørende målrettet kontrol

Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag

Indberetning vedrørende diskret kontrol

Indberetning vedrørende genstande, der skal anvendes som bevismidler

ja

ja

ja

nej

nej

nej

nej

Ugyldiggjort rejsedokument

ja

ja

ja

nej

nej

nej

nej

Indberetning vedrørende genstande, der skal beslaglægges

ja

ja

ja

nej

nej

nej

nej

Indberetning vedrørende målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag

nej

nej

nej

ja

ja

nej

nej

Indberetning vedrørende målrettet kontrol

nej

nej

nej

ja

ja

nej

nej

Indberetning vedrørende diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag

nej

nej

nej

nej

nej

ja

ja

Indberetning vedrørende diskret kontrol

nej

nej

nej

nej

nej

ja

ja

2.2.2.   Indberetningers prioritetsorden

Hvis der er tale om uforenelige indberetninger er prioritetsordenen for indberetninger vedrørende personer som følger:

| — | anholdelse med henblik på udlevering (artikel 26 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

anholdelse med henblik på udlevering (artikel 26 i afgørelsen)

| — | nægtelse af indrejse eller ophold i Schengenområdet (artikel 24 i forordningen) |
| --- | --- |

—

nægtelse af indrejse eller ophold i Schengenområdet (artikel 24 i forordningen)

| — | anbringelse i varetægt (artikel 32 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

anbringelse i varetægt (artikel 32 i afgørelsen)

| — | målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen)

| — | målrettet kontrol (artikel 36 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

målrettet kontrol (artikel 36 i afgørelsen)

| — | diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen)

| — | diskret kontrol (artikel 36 i afgørelsen). |
| --- | --- |

—

diskret kontrol (artikel 36 i afgørelsen).

| — | underretning om opholdssted (artikel 32 og 34 i afgørelsen). |
| --- | --- |

—

underretning om opholdssted (artikel 32 og 34 i afgørelsen).

Prioritetsordenen for indberetninger vedrørende genstande er som følger:

| — | bevismidler (artikel 38 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

bevismidler (artikel 38 i afgørelsen)

| — | beslaglæggelse af ugyldiggjort rejsedokument (artikel 38 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

beslaglæggelse af ugyldiggjort rejsedokument (artikel 38 i afgørelsen)

| — | beslaglæggelse (artikel 38 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

beslaglæggelse (artikel 38 i afgørelsen)

| — | målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

målrettet kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen)

| — | målrettet kontrol (artikel 36 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

målrettet kontrol (artikel 36 i afgørelsen)

| — | diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen) |
| --- | --- |

—

diskret kontrol — øjeblikkelige tiltag (artikel 36 i afgørelsen)

| — | diskret kontrol (artikel 36 i afgørelsen). |
| --- | --- |

—

diskret kontrol (artikel 36 i afgørelsen).

Ovennævnte prioritetsorden kan undtagelsesvis fraviges efter konsultationer mellem medlemsstaterne, hvis vigtige nationale interesser kræver det.

2.2.3.   Kontrol af forenelighed og af, om der findes flere indberetninger

For at undgå at der registreres flere uforenelige indberetninger, er det vigtigt omhyggeligt at sondre mellem personer eller genstande, der har fælles kendetegn. Konsultation og samarbejde mellem Sirenekontorer er derfor af afgørende betydning, og hver medlemsstat skal oprette de nødvendige tekniske procedurer til at afsløre sådanne tilfælde, før indberetningen optages.

Hvis en anmodning om indberetning er i strid med en indberetning fra samme medlemsstat, skal Sirenekontoret i overensstemmelse med den nationale procedure sikre, at der kun findes én indberetning i SIS II.

Der benyttes følgende procedure for at kontrollere, om der findes flere indberetninger om den samme person eller den samme genstand:

| a) | De obligatoriske identitetskriterier skal sammenlignes, når det skal afgøres, om der findes flere indberetninger:






  i) | om en person:






  — | efternavn |
| --- | --- | --- | --- |

a)

De obligatoriske identitetskriterier skal sammenlignes, når det skal afgøres, om der findes flere indberetninger:

i)

om en person:

—

efternavn

| — | fornavn |
| --- | --- |

—

fornavn

| — | fødselsdato |
| --- | --- |

—

fødselsdato

| — | køn |
| --- | --- |

—

køn

| ii) | om et køretøj:






  — | serienummer |
| --- | --- | --- |

ii)

om et køretøj:

—

serienummer

| — | registreringsnummer og -land |
| --- | --- |

—

registreringsnummer og -land

| — | mærke |
| --- | --- |

—

mærke

| — | type |
| --- | --- |

—

type

| iii) | om et fly:






  — | flykategori |
| --- | --- | --- |

iii)

om et fly:

—

flykategori

| — | ICAO-registreringsnummer |
| --- | --- |

—

ICAO-registreringsnummer

| iv) | om en båd:






  — | bådkategori |
| --- | --- | --- |

iv)

om en båd:

—

bådkategori

| — | skrognummer |
| --- | --- |

—

skrognummer

| — | havnekendingsbogstaver og –nummer (ikke obligatorisk, men kan anvendes) |
| --- | --- |

—

havnekendingsbogstaver og –nummer (ikke obligatorisk, men kan anvendes)

| v) | om en container:






  — | BIC-nummer (18). |
| --- | --- | --- |

v)

om en container:

—

BIC-nummer (18).

| b) | Ved registrering af en ny indberetning for et køretøj eller en anden genstand med et serienummer eller registreringsnummer henvises til procedurerne i afsnit 8.2.1. |
| --- | --- |

b)

Ved registrering af en ny indberetning for et køretøj eller en anden genstand med et serienummer eller registreringsnummer henvises til procedurerne i afsnit 8.2.1.

| c) | For så vidt angår andre genstande er de mest hensigtsmæssige felter til at afgøre, om der findes flere indberetninger, de obligatoriske felter, som alle skal anvendes af systemet til at foretage en automatisk sammenligning. |
| --- | --- |

c)

For så vidt angår andre genstande er de mest hensigtsmæssige felter til at afgøre, om der findes flere indberetninger, de obligatoriske felter, som alle skal anvendes af systemet til at foretage en automatisk sammenligning.

De procedurer, der er beskrevet i afsnit 8.2.1 (Undersøgelse af, om der findes flere indberetninger om samme køretøj), skal anvendes til at sondre mellem andre kategorier af genstande i SIS II, når det viser sig, at to lignende genstande har samme serienummer.

Hvis undersøgelsen viser, at det drejer sig om to forskellige personer eller genstande, godkender Sirenekontoret anmodningen om optagelse af en ny indberetning (19).

Hvis undersøgelsen af, om der findes flere indberetninger, viser, at oplysningerne er identiske og vedrører samme person eller genstand, skal Sirenekontoret i den medlemsstat, der har til hensigt at registrere en ny indberetning, konsultere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat, hvis indberetningerne er uforenelige.

Der benyttes følgende procedure til at kontrollere indberetningers forenelighed:

| a) | før der registreres en indberetning, er det obligatorisk at kontrollere, at der ikke findes uforenelige indberetninger |
| --- | --- |

a)

før der registreres en indberetning, er det obligatorisk at kontrollere, at der ikke findes uforenelige indberetninger

| b) | hvis der findes en anden indberetning, som er forenelig, er det ikke nødvendigt med konsultationer mellem Sirenekontorerne. Hvis det imidlertid er nødvendigt at afklare, om en indberetning vedrører samme person, skal Sirenekontoret kontakte den indberettende medlemsstats Sirenekontor ved brug af en L-formular |
| --- | --- |

b)

hvis der findes en anden indberetning, som er forenelig, er det ikke nødvendigt med konsultationer mellem Sirenekontorerne. Hvis det imidlertid er nødvendigt at afklare, om en indberetning vedrører samme person, skal Sirenekontoret kontakte den indberettende medlemsstats Sirenekontor ved brug af en L-formular

| c) | hvis indberetningerne ikke er forenelige, er konsultationer mellem Sirenekontorerne nødvendige ved brug af en E-formular, således at der kun registreres én indberetning |
| --- | --- |

c)

hvis indberetningerne ikke er forenelige, er konsultationer mellem Sirenekontorerne nødvendige ved brug af en E-formular, således at der kun registreres én indberetning

| d) | indberetninger med henblik på anholdelse optages umiddelbart uden at afvente resultatet af konsultationen af de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

indberetninger med henblik på anholdelse optages umiddelbart uden at afvente resultatet af konsultationen af de øvrige medlemsstater.

| e) | når en ny indberetning, der er uforenelig med allerede eksisterende indberetninger, har fået forrang efter konsultation, skal den medlemsstat, der har optaget de øvrige indberetninger, slette dem, når den nye indberetning optages. Medlemsstaterne skal løse enhver konflikt ved forhandlinger mellem Sirenekontorerne |
| --- | --- |

e)

når en ny indberetning, der er uforenelig med allerede eksisterende indberetninger, har fået forrang efter konsultation, skal den medlemsstat, der har optaget de øvrige indberetninger, slette dem, når den nye indberetning optages. Medlemsstaterne skal løse enhver konflikt ved forhandlinger mellem Sirenekontorerne

| f) | medlemsstater, der ikke kunne registrere en indberetning, kan anmode om via CS-SIS at blive informeret, hvis indberetningen slettes |
| --- | --- |

f)

medlemsstater, der ikke kunne registrere en indberetning, kan anmode om via CS-SIS at blive informeret, hvis indberetningen slettes

| g) | Sirenekontoret i en medlemsstat, der ikke kunne få optaget en indberetning, kan anmode Sirenekontoret i den medlemsstat, der fik optaget indberetningen, om at informere den, hvis der er hit på den pågældende indberetning. |
| --- | --- |

g)

Sirenekontoret i en medlemsstat, der ikke kunne få optaget en indberetning, kan anmode Sirenekontoret i den medlemsstat, der fik optaget indberetningen, om at informere den, hvis der er hit på den pågældende indberetning.

2.2.4   Særlig situation for Det Forenede Kongerige og Irland

Det Forenede Kongerige og Irland deltager ikke i SIS II-forordningen og har derfor ikke adgang til indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold (artikel 24 og 26 i SIS II-forordningen). De er ikke desto mindre bundet af reglerne om forenelighed for indberetninger, jf. afsnit 2.2, og de skal navnlig anvende den procedure, der er nævnt i afsnit 2.2.3.

Der benyttes følgende procedure:

| a) | Hvis Det Forenede Kongerige eller Irland registrerer en indberetning, som kunne være uforenelig med en eksisterende indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, jf. afsnit 2.2.1, informerer det centrale SIS II-system disse to medlemsstater om den potentielle uforenelighed ved udelukkende at meddele Schengen-id for den eksisterende indberetning. |
| --- | --- |

a)

Hvis Det Forenede Kongerige eller Irland registrerer en indberetning, som kunne være uforenelig med en eksisterende indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, jf. afsnit 2.2.1, informerer det centrale SIS II-system disse to medlemsstater om den potentielle uforenelighed ved udelukkende at meddele Schengen-id for den eksisterende indberetning.

| b) | Hvis en indberetning registreret af Det Forenede Kongerige eller Irland oplyses at være potentielt uforenelig med en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, som en anden medlemsstat har registreret, skal Det Forenede Kongeriges og Irlands Sirenekontor indlede en høring af den indberettende medlemsstat ved hjælp af en fritekstmeddelelse og slette den potentielt uforenelige indberetning, mens høringen pågår. |
| --- | --- |

b)

Hvis en indberetning registreret af Det Forenede Kongerige eller Irland oplyses at være potentielt uforenelig med en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, som en anden medlemsstat har registreret, skal Det Forenede Kongeriges og Irlands Sirenekontor indlede en høring af den indberettende medlemsstat ved hjælp af en fritekstmeddelelse og slette den potentielt uforenelige indberetning, mens høringen pågår.

| c) | Afhængig af resultatet af høringen kan Det Forenede Kongerige eller Irland på ny registrere en indberetning, der har vist sig at være forenelig. |
| --- | --- |

c)

Afhængig af resultatet af høringen kan Det Forenede Kongerige eller Irland på ny registrere en indberetning, der har vist sig at være forenelig.

2.3.   Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit.

Hvis brugeren ønsker supplerende oplysninger efter at have fået et hit, skal Sirenekontoret kontakte den indberettende medlemsstats Sirenekontor hurtigst muligt og anmode om de nødvendige oplysninger. Sirenekontorerne skal, når det er hensigtsmæssigt, fungere som mellemled mellem nationale myndigheder og levere og udveksle supplerende oplysninger, der er relevante for den pågældende indberetning.

Medmindre andet er bestemt, skal den indberettende medlemsstat underrettes om dette hit og om resultatet heraf (se også afsnit 1.13.1 vedrørende angivelse af sagens hastende karakter).

Der benyttes følgende procedure:

| a) | Med forbehold af afsnit 2.4 i denne håndbog skal et hit vedrørende en person eller en genstand, der er indberettet, i princippet meddeles Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en G-formular. |
| --- | --- |

a)

Med forbehold af afsnit 2.4 i denne håndbog skal et hit vedrørende en person eller en genstand, der er indberettet, i princippet meddeles Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en G-formular.

| b) | Når den indberettende medlemsstat underrettes om et hit, skal den artikel i SIS II-retsgrundlaget, der finder anvendelse, anføres i felt 090 i G-formularen, herunder om nødvendigt med yderligere oplysninger (f.eks. »MINDREÅRIG«).

  G-formularen skal indeholde så mange oplysninger om hittet som muligt, herunder om trufne foranstaltninger, i felt 088. Den indberettende medlemsstat kan anmode om supplerende oplysninger i felt 089. |
| --- | --- |

b)

Når den indberettende medlemsstat underrettes om et hit, skal den artikel i SIS II-retsgrundlaget, der finder anvendelse, anføres i felt 090 i G-formularen, herunder om nødvendigt med yderligere oplysninger (f.eks. »MINDREÅRIG«).

G-formularen skal indeholde så mange oplysninger om hittet som muligt, herunder om trufne foranstaltninger, i felt 088. Den indberettende medlemsstat kan anmode om supplerende oplysninger i felt 089.

| c) | Hvis Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat, sender supplerende oplysninger efter fremsendelse af en G-formular, skal det benytte en M-formular. |
| --- | --- |

c)

Hvis Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat, sender supplerende oplysninger efter fremsendelse af en G-formular, skal det benytte en M-formular.

| d) | Om nødvendigt sender den indberettende medlemsstats Sirenekontor alle relevante og specifikke oplysninger og angiver de særlige foranstaltninger, som det anmoder Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat om at træffe. |
| --- | --- |

d)

Om nødvendigt sender den indberettende medlemsstats Sirenekontor alle relevante og specifikke oplysninger og angiver de særlige foranstaltninger, som det anmoder Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat om at træffe.

For rapporteringsproceduren for hit, der opnås via den automatiske nummerpladegenkendelse (ANPR), henvises til afsnit 9.

2.4.   Når det er umuligt at følge procedurerne efter et hit (artikel 48 i SIS II-afgørelsen og artikel 33 i SIS II-forordningen)

I henhold til artikel 48 i SIS II-afgørelsen og artikel 33 i SIS II-forordningen finder følgende procedure anvendelse:

| a) | Den medlemsstat, der ikke er i stand til at følge proceduren, skal straks meddele den indberettende medlemsstat via Sirenekontoret, at den ikke kan iværksætte de ønskede foranstaltninger og angive grundene i felt 083 på en H-formular. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat, der ikke er i stand til at følge proceduren, skal straks meddele den indberettende medlemsstat via Sirenekontoret, at den ikke kan iværksætte de ønskede foranstaltninger og angive grundene i felt 083 på en H-formular.

| b) | De berørte medlemsstater kan aftale, hvilke foranstaltninger der skal træffes i henhold til deres nationale lovgivning og bestemmelserne i SIS II-retsgrundlaget. |
| --- | --- |

b)

De berørte medlemsstater kan aftale, hvilke foranstaltninger der skal træffes i henhold til deres nationale lovgivning og bestemmelserne i SIS II-retsgrundlaget.

2.5.   Behandling af oplysninger til andre formål end dem, hvortil de er registreret i SIS II (artikel 46, stk. 5, i SIS II-afgørelsen)

Oplysningerne i SIS II kan kun behandles med henblik på de formål, der er fastsat for hver indberetningskategori.

Hvis der er opnået forudgående tilladelse fra den indberettende medlemsstat, kan oplysningerne imidlertid behandles til andre formål end dem, hvortil de blev registreret, for at forhindre en umiddelbart forestående alvorlig trussel mod den offentlige orden og sikkerhed, af alvorlige nationale sikkerhedshensyn eller for at forhindre en alvorlig forbrydelse.

Hvis en medlemsstat ønsker at behandle oplysninger i SIS II til andre formål end dem, hvortil de blev registreret, skal udvekslingen af oplysninger ske i overensstemmelse med følgende regler:

| a) | den medlemsstat, der ønsker at anvende oplysninger til andre formål, skal via sit Sirenekontor forklare den indberettende medlemsstat grundene til at behandle oplysninger til andre formål ved brug af en I-formular |
| --- | --- |

a)

den medlemsstat, der ønsker at anvende oplysninger til andre formål, skal via sit Sirenekontor forklare den indberettende medlemsstat grundene til at behandle oplysninger til andre formål ved brug af en I-formular

| b) | den indberettende medlemsstat undersøger hurtigst muligt, om anmodningen kan efterkommes, og meddeler den anden medlemsstat sin afgørelse via sit Sirenekontor ved brug af en M-formular |
| --- | --- |

b)

den indberettende medlemsstat undersøger hurtigst muligt, om anmodningen kan efterkommes, og meddeler den anden medlemsstat sin afgørelse via sit Sirenekontor ved brug af en M-formular

| c) | den indberettende medlemsstat kan eventuelt til sin tilladelse knytte visse betingelser med hensyn til oplysningernes anvendelse. Tilladelsen sendes ved brug af en M-formular. |
| --- | --- |

c)

den indberettende medlemsstat kan eventuelt til sin tilladelse knytte visse betingelser med hensyn til oplysningernes anvendelse. Tilladelsen sendes ved brug af en M-formular.

Efter samtykke fra den indberettende medlemsstat anvender den anden medlemsstat udelukkende oplysningerne til det formål, som den har søgt om og opnået tilladelse til. Den skal tage hensyn til de eventuelle betingelser, den indberettende medlemsstat stiller.

2.6.   Påtegning

2.6.1.   Indledning

| a) | Artikel 24 i SIS II-afgørelsen beskriver de tilfælde, hvor en medlemsstat kan kræve en påtegning.






  i) | Hvis en medlemsstat finder, at det ikke er foreneligt med dens nationale lovgivning, dens internationale forpligtelser eller væsentlige nationale hensyn, at lade en indberetning, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 26, 32 eller 36 i SIS II-afgørelsen, få virkning, kan den, efter at indberetningen er foretaget, anmode om, at indberetningen forsynes med en påtegning om, at de forholdsregler, der skal træffes på grundlag af indberetningen, ikke vil blive truffet på dens område. Påtegningen indsættes af Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

a)

Artikel 24 i SIS II-afgørelsen beskriver de tilfælde, hvor en medlemsstat kan kræve en påtegning.

i)

Hvis en medlemsstat finder, at det ikke er foreneligt med dens nationale lovgivning, dens internationale forpligtelser eller væsentlige nationale hensyn, at lade en indberetning, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 26, 32 eller 36 i SIS II-afgørelsen, få virkning, kan den, efter at indberetningen er foretaget, anmode om, at indberetningen forsynes med en påtegning om, at de forholdsregler, der skal træffes på grundlag af indberetningen, ikke vil blive truffet på dens område. Påtegningen indsættes af Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat.

| ii) | For at sætte medlemsstaterne i stand til at kræve, at der indsættes en påtegning på en indberetning foretaget i overensstemmelse med artikel 26, får alle medlemsstater automatisk besked om nye indberetninger i denne kategori via udveksling af supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

ii)

For at sætte medlemsstaterne i stand til at kræve, at der indsættes en påtegning på en indberetning foretaget i overensstemmelse med artikel 26, får alle medlemsstater automatisk besked om nye indberetninger i denne kategori via udveksling af supplerende oplysninger.

| iii) | Hvis den medlemsstat, der foretager indberetningen, i særligt hastende og alvorlige tilfælde anmoder om, at de nødvendige forholdsregler bliver truffet, undersøger den medlemsstat, der fuldbyder indberetningen, om den kan tillade, at den påtegning, der er indsat på dens forlangende, trækkes tilbage. Hvis dette er tilfældet, tager den fuldbyrdende medlemsstat de nødvendige skridt til at sikre, at forholdsreglerne træffes øjeblikkeligt. |
| --- | --- |

iii)

Hvis den medlemsstat, der foretager indberetningen, i særligt hastende og alvorlige tilfælde anmoder om, at de nødvendige forholdsregler bliver truffet, undersøger den medlemsstat, der fuldbyder indberetningen, om den kan tillade, at den påtegning, der er indsat på dens forlangende, trækkes tilbage. Hvis dette er tilfældet, tager den fuldbyrdende medlemsstat de nødvendige skridt til at sikre, at forholdsreglerne træffes øjeblikkeligt.

| b) | Der findes en alternativ procedure udelukkende for indberetninger vedrørende personer, der begæres anholdt (se afsnit 3.6). |
| --- | --- |

b)

Der findes en alternativ procedure udelukkende for indberetninger vedrørende personer, der begæres anholdt (se afsnit 3.6).

| c) | Når der indsættes en påtegning for indberetninger vedrørende forsvundne personer og indberetninger med henblik på diskret kontrol eller målrettet kontrol, ses indberetningen ikke på skærmen, når brugeren foretager en søgning. |
| --- | --- |

c)

Når der indsættes en påtegning for indberetninger vedrørende forsvundne personer og indberetninger med henblik på diskret kontrol eller målrettet kontrol, ses indberetningen ikke på skærmen, når brugeren foretager en søgning.

| d) | Uden at det berører afsnit 3.6.1 må en medlemsstat ikke anmode om en indsættelse af en påtegning udelukkende på grundlag af, at en given medlemsstat er den indberettende medlemsstat. Der kan kun anmodes om påtegninger fra sag til sag. |
| --- | --- |

d)

Uden at det berører afsnit 3.6.1 må en medlemsstat ikke anmode om en indsættelse af en påtegning udelukkende på grundlag af, at en given medlemsstat er den indberettende medlemsstat. Der kan kun anmodes om påtegninger fra sag til sag.

2.6.2.   Konsultation af medlemsstaterne med henblik på indsættelse af en påtegning

Der indsættes udelukkende en påtegning på anmodning af eller efter aftale med en anden medlemsstat.

Der benyttes følgende procedure:

| a) | Hvis en medlemsstat anmoder om, at der indsættes en påtegning, skal den rette henvendelse til den indberettende medlemsstat ved brug af en F-formular og begrunde anmodningen om påtegningen. Til dette formål benyttes felt 071, og i felt 080 begrundes påtegningen. For andre supplerende oplysninger om indberetningen bruges felt 083. |
| --- | --- |

a)

Hvis en medlemsstat anmoder om, at der indsættes en påtegning, skal den rette henvendelse til den indberettende medlemsstat ved brug af en F-formular og begrunde anmodningen om påtegningen. Til dette formål benyttes felt 071, og i felt 080 begrundes påtegningen. For andre supplerende oplysninger om indberetningen bruges felt 083.

| b) | Den indberettende medlemsstat skal straks indsætte påtegningen. |
| --- | --- |

b)

Den indberettende medlemsstat skal straks indsætte påtegningen.

| c) | Når der er sket en sådan udveksling af oplysninger på grundlag af oplysningerne fra konsultationen af den medlemsstat, der anmodede om at få indsat en påtegning, kan det være nødvendigt at ændre eller slette indberetningen, eller trække anmodningen tilbage, således at indberetningen forbliver uændret. |
| --- | --- |

c)

Når der er sket en sådan udveksling af oplysninger på grundlag af oplysningerne fra konsultationen af den medlemsstat, der anmodede om at få indsat en påtegning, kan det være nødvendigt at ændre eller slette indberetningen, eller trække anmodningen tilbage, således at indberetningen forbliver uændret.

2.6.3.   Anmodning om sletning af en påtegning

Medlemsstaterne skal anmode om sletning af den tidligere indsatte påtegning, når betingelserne for at opretholde påtegningen ikke længere er opfyldt. Det kan navnlig være tilfældet, hvis den nationale lovgivning er blevet ændret, eller hvis det i forbindelse med yderligere udveksling af oplysninger om sagen viser sig, at de omstændigheder, der omtales i artikel 24, stk. 1, eller artikel 25, i SIS II-afgørelsen ikke længere foreligger.

Der benyttes følgende procedure:

| a) | Det Sirenekontor, der tidligere anmodede om indsættelse af påtegningen, skal anmode Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om at slette påtegningen ved brug af en F-formular. Til dette formål benyttes felt 075 (20). For yderligere oplysninger vedrørende den nationale lovgivning anvendes felt 080 og, hvor det er relevant, til indsættelse af supplerende oplysninger, som begrunder årsagen til sletningen af påtegningen og andre supplerende oplysninger om indberetningen, anvendes felt 083. |
| --- | --- |

a)

Det Sirenekontor, der tidligere anmodede om indsættelse af påtegningen, skal anmode Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om at slette påtegningen ved brug af en F-formular. Til dette formål benyttes felt 075 (20). For yderligere oplysninger vedrørende den nationale lovgivning anvendes felt 080 og, hvor det er relevant, til indsættelse af supplerende oplysninger, som begrunder årsagen til sletningen af påtegningen og andre supplerende oplysninger om indberetningen, anvendes felt 083.

| b) | Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat skal slette påtegningen med det samme. |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat skal slette påtegningen med det samme.

2.7.   Oplysninger, der er juridisk eller faktuelt ukorrekte (artikel 34 i SIS II-forordningen og artikel 49 i SIS II-afgørelsen)

Hvis det konstateres, at der er faktuelt ukorrekte oplysninger eller ulovligt lagrede oplysninger i SIS II, finder udvekslingen af supplerende oplysninger sted i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 34, stk. 2, i SIS II-forordningen og artikel 49, stk. 2, i SIS II-afgørelsen, hvori det fastsættes, at det kun er den indberettende medlemsstat, der må ændre, supplere, rette, ajourføre eller slette de oplysninger, den har registreret.

Den medlemsstat, der konstaterede, at oplysningerne indeholder en fejl, eller at oplysningerne er ulovligt lagret, skal informere den indberettende medlemsstat via sit Sirenekontor hurtigst muligt og senest 10 kalenderdage, efter at den er blevet opmærksom på fejlen. Udvekslingen af oplysninger skal ske ved brug af en J-formular.

| a) | efter konsultationen kan den indberettende medlemsstat være nødt til at slette eller rette oplysningerne i overensstemmelse med sin nationale procedure for rettelse af de pågældende oplysninger |
| --- | --- |

a)

efter konsultationen kan den indberettende medlemsstat være nødt til at slette eller rette oplysningerne i overensstemmelse med sin nationale procedure for rettelse af de pågældende oplysninger

| b) | Hvis der efter to måneder ikke er opnået enighed, anmoder Sirenekontoret i den medlemsstat, der opdagede fejlen, eller konstaterede, at oplysningerne var ulovligt lagret, den ansvarlige myndighed i det pågældende land om at henvise sagen til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der sammen med de berørte nationale tilsynsmyndigheder fungerer som mægler. |
| --- | --- |

b)

Hvis der efter to måneder ikke er opnået enighed, anmoder Sirenekontoret i den medlemsstat, der opdagede fejlen, eller konstaterede, at oplysningerne var ulovligt lagret, den ansvarlige myndighed i det pågældende land om at henvise sagen til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der sammen med de berørte nationale tilsynsmyndigheder fungerer som mægler.

2.8.   Retten til at få adgang til og rette i oplysninger (artikel 41 i SIS II-forordningen og artikel 58 i SIS II-afgørelsen)

2.8.1.   Anmodning om adgang til eller rettelse af oplysninger

Når de nationale myndigheder skal underrettes om en anmodning om at få adgang til eller rette oplysninger, vil udvekslingen af oplysninger, medmindre andet er fastsat i national lovgivning, ske efter følgende regler:

| a) | Hvert Sirenekontor anvender den nationale lovgivning for så vidt angår retten til at få adgang til personoplysninger. Afhængig af sagens omstændigheder og i overensstemmelse med den lovgivning, der finder anvendelse, videresender Sirenekontorerne de anmodninger om adgang til eller om rettelse af oplysninger, de får forelagt, til de ansvarlige nationale myndigheder, eller de træffer afgørelse om disse anmodninger i det omfang, de har beføjelse til det. |
| --- | --- |

a)

Hvert Sirenekontor anvender den nationale lovgivning for så vidt angår retten til at få adgang til personoplysninger. Afhængig af sagens omstændigheder og i overensstemmelse med den lovgivning, der finder anvendelse, videresender Sirenekontorerne de anmodninger om adgang til eller om rettelse af oplysninger, de får forelagt, til de ansvarlige nationale myndigheder, eller de træffer afgørelse om disse anmodninger i det omfang, de har beføjelse til det.

| b) | Hvis de kompetente nationale myndigheder anmoder herom, fremsender Sirenekontorerne i de berørte medlemsstater i overensstemmelse med national lovgivning oplysninger om udøvelsen af retten til adgang til oplysninger. |
| --- | --- |

b)

Hvis de kompetente nationale myndigheder anmoder herom, fremsender Sirenekontorerne i de berørte medlemsstater i overensstemmelse med national lovgivning oplysninger om udøvelsen af retten til adgang til oplysninger.

2.8.2.   Udveksling af oplysninger om anmodninger om adgang til andre medlemsstaters indberetninger

Oplysninger om anmodninger om adgang til indberetninger, som en anden medlemsstat har optaget i SIS II, udveksles via de nationale Sirenekontorer ved brug af en K-formular for personer og en M-formular for genstande.

Der benyttes følgende procedure:

| a) | Anmodningen om adgang sendes hurtigst muligt til Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat, så det kan tage stilling |
| --- | --- |

a)

Anmodningen om adgang sendes hurtigst muligt til Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat, så det kan tage stilling

| b) | Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat underretter Sirenekontoret i den medlemsstat, der modtager en anmodning om adgang, om sin stillingtagen |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat underretter Sirenekontoret i den medlemsstat, der modtager en anmodning om adgang, om sin stillingtagen

| c) | Svaret fra Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat tager hensyn til den frist for behandling af anmodninger, som Sirenekontoret i den medlemsstat, der modtager en anmodning om adgang, har fastsat |
| --- | --- |

c)

Svaret fra Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat tager hensyn til den frist for behandling af anmodninger, som Sirenekontoret i den medlemsstat, der modtager en anmodning om adgang, har fastsat

| d) | Sirenekontoret i den medlemsstat, der modtager en anmodning fra en person om adgang, rettelse eller sletning skal træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre et rettidigt svar. |
| --- | --- |

d)

Sirenekontoret i den medlemsstat, der modtager en anmodning fra en person om adgang, rettelse eller sletning skal træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre et rettidigt svar.

Hvis Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat meddeler sin stillingtagen til Sirenekontoret i den medlemsstat, der modtog anmodningen om adgang, træffer dette Sirenekontor i henhold til national lovgivning og inden for rammerne af dets kompetence afgørelse om anmodningen eller sørger for, at denne stillingtagen hurtigst muligt meddeles den myndighed, som har kompetence til at træffe afgørelse om anmodningen.

2.8.3.   Udveksling af oplysninger om anmodninger om at rette eller slette oplysninger i andre medlemsstaters indberetninger

Når en person anmoder om at få sine oplysninger rettet eller slettet, er det kun den indberettende medlemsstat, der kan gøre det. Hvis den pågældende person henvender sig til en anden medlemsstat end den indberettende, underretter Sirenekontoret i den anmodede medlemsstat Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en K-formular, og proceduren i 2.8.2 finder anvendelse.

2.9.   Sletning, når betingelserne for at opretholde indberetningen ikke længere er opfyldt

Indberetninger i SIS II skal kun gemmes i det tidsrum, det er nødvendigt for at opfylde det formål, hvortil de blev registreret.

Så snart betingelserne for at opretholde indberetningen ikke længere er opfyldt, skal den indberettende medlemsstat straks slette indberetningen. Når en indberetning har en udløbsdato, slettes indberetningen automatisk i CS-SIS. I tilfælde af et hit finder de særlige procedurer, der er beskrevet i afsnit 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.7 og 8.4, anvendelse.

CS-SIS-sletningen behandles automatisk af N.SIS II.

Medlemsstaterne har mulighed for at vælge at få automatisk besked om sletning af en indberetning.

2.10.   Registrering af egennavne

Inden for rammerne af de begrænsninger, de nationale systemer har fastsat for registrering af og adgang til oplysninger, registreres egennavne (fornavne og efternavne) i SIS II i det format (skrift og stavning), der anvendes på officielle rejsedokumenter ifølge ICAO-standarderne for rejsedokumenter, som også bruges i translitterations- og transskriptionsfunktionaliteterne i det centrale SIS II-system. Ved udveksling af supplerende oplysninger skal SIRENE-kontorerne anvende de egennavne, som er registreret i SIS II. Både brugere og SIRENE-kontorer i de indberettende medlemsstater skal generelt anvende latinske bogstaver til registrering af oplysninger i SIS II, jf. dog translitterations- og transskriptionsreglerne i tillæg 1.

Når det er nødvendigt at udveksle supplerende oplysninger om en person, som ikke er indberettet, men som eventuelt kan relateres til en sådan indberetning (f.eks. en person, som ledsager en forsvundet mindreårig), skal præsentationen og stavningen af navnet følge reglerne i tillæg 1 og formidles med latinske bogstaver og i originalt format, hvis den medlemsstat, der stiller oplysningerne til rådighed, også har mulighed for at indføre specialtegn i det originale format.

2.11.   Forskellige identitetskategorier

Bekræftet identitet

Ved en bekræftet identitet forstås, at identiteten er blevet bekræftet på grundlag af ægte identitetsdokumenter, et pas eller en erklæring fra de kompetente myndigheder.

Ikke-bekræftet identitet

Ved ikke-bekræftet identitet menes, at der ikke er tilstrækkeligt bevis for den pågældendes identitet.

Identitetsmisbrug

Der er tale om identitetsmisbrug (efternavn, fornavn, fødselsdato), hvis en person, der er registreret i SIS II, bruger en anden eksisterende persons identitet. Det kan f.eks. ske, når et dokument bruges til skade for den egentlige ejer.

Kaldenavn (alias)

Ved kaldenavn forstås en fiktiv identitet, som en person, der er kendt under andre identiteter, har påtaget sig.

2.11.1.   Identitetsmisbrug (artikel 36 i SIS II-forordningen og artikel 51 i SIS II-afgørelsen)

Da sager om misbrug af identitet er komplekse, skal den indberettende medlemsstat, når den bliver opmærksom på, at en person, der er indberettet i SIS II, misbruger en anden persons identitet, kontrollere, om det er nødvendigt at beholde den misbrugte identitet i SIS II-indberetningen.

Så snart det er fastslået, at en persons identitet er blevet misbrugt, skal der med dennes persons udtrykkelige samtykke tilføjes yderligere oplysninger til indberetningen i SIS II for at undgå eventuelle negative følger af fejlidentifikation. Den person, hvis identitet er blevet misbrugt, kan i henhold til de nationale procedurer give den kompetente myndighed de oplysninger, der er specificeret i artikel 36, stk. 3, i SIS II-forordningen og artikel 51, stk. 3, i SIS II-afgørelsen. Enhver person, hvis identitet er blevet misbrugt, har ret til at trække sit samtykke til behandling af oplysningerne tilbage.

Den indberettende medlemsstat er ansvarlig for at indsætte kommentaren »misbrugt identitet« i indberetningen og for at registrere supplerende oplysninger om den person, hvis identitet misbruges, f.eks. billeder, fingeraftryk og oplysninger om eventuelle gyldige identitetsdokumenter.

Når en medlemsstat opdager, at en indberetning vedrørende en person, der er registreret af en anden medlemsstat, vedrører identitetsmisbrug og det er fastslået, at den pågældende persons identitet misbruges, informerer den Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en Q-formular, således at oplysningerne om identitetsmisbrug kan tilføjes SIS II-indberetningen.

Under hensyntagen til formålet med at optage oplysninger af denne art skal der også til indberetningen tilføjes de tilgængelige billeder og fingeraftryk af den person, hvis identitet er blevet misbrugt. For at der er tale om identitetsmisbrug skal en uskyldig persons oplysninger matche en eksisterende identitet i en indberetning. Q-formularen skal indeholde identitetsoplysninger, herunder antal kaldenavne, således at den indberettende medlemsstat kan kontrollere, hvilken identitet i indberetningen, formularen henviser til. De obligatoriske felter ved udfyldning af Q-formularen i disse tilfælde er angivet i tillæg 3.

Oplysninger om den person, der har været udsat for identitetsmisbrug, må kun stilles til rådighed med henblik på at fastlægge identiteten på den person, der kontrolleres, og de må under ingen omstændigheder bruges til andre formål. Oplysninger vedrørende identitetsmisbrug, herunder fingeraftryk og billeder, skal slettes samtidig med indberetningen eller tidligere, hvis den berørte person anmoder herom.

2.11.2.   Registrering af et kaldenavn

For at undgå uforenelige indberetninger på grund af optagelse af et kaldenavn eller undgå problemer for uskyldige ofre og sikre en tilstrækkelig datakvalitet, skal medlemsstaterne i videst muligt omfang, underrette hinanden om kaldenavne og fremsende alle relevante oplysninger om den eftersøgte persons virkelige identitet.

Det er den indberettende medlemsstat, der er ansvarlig for at få kaldenavne tilføjet. Hvis en anden medlemsstat opdager et kaldenavn, skal den underrette den indberettende medlemsstat ved brug af en M-formular.

2.11.3.   Yderligere oplysninger med henblik på at fastslå en persons identitet

Den indberettende medlemsstats Sirenekontor kan også, hvis oplysningerne i SIS II er utilstrækkelige, meddele yderligere oplysninger efter konsultation, på eget initiativ eller efter anmodning fra en anden medlemsstat, for at bistå med at fastslå en persons identitet. Til det formål anvendes L-formularen (med bilag). Det drejer sig især om:

| — | udstedelsessted for det pas eller identitetskort, som den eftersøgte person er i besiddelse af |
| --- | --- |

—

udstedelsessted for det pas eller identitetskort, som den eftersøgte person er i besiddelse af

| — | passets eller identitetskortets nummer, udstedelsesdato og -sted, den udstedende myndighed samt udløbsdato |
| --- | --- |

—

passets eller identitetskortets nummer, udstedelsesdato og -sted, den udstedende myndighed samt udløbsdato

| — | beskrivelse af den eftersøgte person |
| --- | --- |

—

beskrivelse af den eftersøgte person

| — | efternavn og fornavn på den eftersøgte persons far og mor |
| --- | --- |

—

efternavn og fornavn på den eftersøgte persons far og mor

| — | andre mulige stavemåder for den eftersøgte persons efternavn og fornavne |
| --- | --- |

—

andre mulige stavemåder for den eftersøgte persons efternavn og fornavne

| — | billeder og fingeraftryk, hvis de foreligger |
| --- | --- |

—

billeder og fingeraftryk, hvis de foreligger

| — | den sidst kendte adresse. |
| --- | --- |

—

den sidst kendte adresse.

Disse oplysninger skal så vidt muligt stilles til rådighed i Sirenekontorerne eller umiddelbart og konstant være tilgængelige for dem til hurtig fremsendelse.

Det fælles mål er at mindske risikoen for, at en forkert person, hvis identitet minder om den indberettede persons identitet, tilbageholdes.

2.12.   Udveksling af oplysninger i tilfælde af indbyrdes forbundne indberetninger

Hvert link gør det muligt at etablere en forbindelse mellem mindst to indberetninger.

En medlemsstat kan skabe et link mellem indberetninger, den registrerer i SIS II, og kun den medlemsstat kan ændre eller slette linket. Linkene skal kun være synlige for brugere, når de har korrekt brugeradgang, der giver mulighed for, at mindst to indberetninger i linket er synlige for dem. Medlemsstaterne sikrer, at der kun er autoriseret adgang til linkene.

2.12.1.   Operationelle regler

Linkene mellem indberetninger kræver ikke særlige procedurer for udveksling af supplerende oplysninger. Følgende principper skal dog følges:

I tilfælde af et hit på hver af de to eller flere indbyrdes forbundne indberetninger, sender Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat en G-formular for hver af dem med en angivelse i felt 086 om, at andre G-formularer til de tilknyttede indberetninger vil blive fremsendt.

Der skal ikke sendes en formular i forbindelse med indberetninger, som, selv om de var knyttet til en indberetning, der gav et hit, ikke var genstanden for hittet. Hvis der imidlertid er en tilknyttet indberetning vedrørende overgivelse/udlevering eller vedrørende en forsvunden person (med hensyn til deres egen beskyttelse eller for at undgå trusler), meddeles dette eventuelt ved brug af en M-formular, hvis oplysningerne foreligger.

2.13.   Format og kvalitet af de biometriske oplysninger i SIS II

I henhold til artikel 23, stk. 2, i SIS II-afgørelsen skal der tilføjes billeder og fingeraftryk af personen til indberetningen, når de foreligger.

Sirenekontorerne skal kunne udveksle fingeraftryk og billeder med henblik på at supplere indberetningen og/eller støtte gennemførelsen af den ønskede foranstaltning. Når en medlemsstat har et billede eller fingeraftryk af en person, for hvem en anden medlemsstat har registreret en indberetning, kan den sende billederne og fingeraftrykkene i en vedhæftet fil til den indberettende medlemsstat, således at sidstnævnte kan supplere indberetningen.

Denne udveksling finder sted, for så vidt andet ikke er fastsat inden for rammerne af det politimæssige samarbejde i medfør af rammeafgørelse 2006/960/RIA.

2.13.1.   Yderligere anvendelse af udvekslede oplysninger, herunder arkivering

Begrænsninger vedrørende anvendelsen af oplysninger, der er angivet i indberetninger i SIS II, er fastsat i SIS II-retsgrundlaget. Al yderligere anvendelse af billeder og fingeraftryk, der udveksles, herunder arkivering, skal ske i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i SIS II-retsgrundlaget og gældende nationale bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger i henhold til direktiv 95/46/EF og rammeafgørelse 2008/977/RIA.

En eventuel lagring af fingeraftryk på nationalt plan skal fuldt ud overholde databeskyttelsesreglerne for SIS II. Medlemsstaterne skal holde oplysninger om fingeraftryk, der downloades fra CS-SIS, adskilt fra nationale databaser for fingeraftryk, og sådanne oplysninger skal slettes samtidig med tilsvarende indberetninger og supplerende oplysninger.

2.13.2.   Udveksling af fingeraftryk og billeder

Der benyttes følgende procedure:

| a) | Det afsendende Sirenekontor sender en L-formular ad den sædvanlige elektroniske kanal og nævner i felt 083 i L-formularen, at fingeraftrykkene og billederne sendes for at supplere indberetningen i SIS II |
| --- | --- |

a)

Det afsendende Sirenekontor sender en L-formular ad den sædvanlige elektroniske kanal og nævner i felt 083 i L-formularen, at fingeraftrykkene og billederne sendes for at supplere indberetningen i SIS II

| b) | Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat tilføjer fingeraftrykkene eller billederne til indberetningen i SIS II eller sender dem til den kompetente myndighed for at supplere indberetningen. |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat tilføjer fingeraftrykkene eller billederne til indberetningen i SIS II eller sender dem til den kompetente myndighed for at supplere indberetningen.

2.13.3.   Tekniske krav

Fingeraftryk og billeder skal indsamles og sendes i overensstemmelse med de standarder, der fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne for registrering af biometriske oplysninger i SIS II.

Hvert Sirenekontor skal opfylde disse tekniske krav.

2.13.4.   De biometriske oplysningers format og kvalitet

Alle biometriske oplysninger, der optages i systemet, skal have været genstand for en specifik kvalitetskontrol for at sikre en minimumskvalitet, der er fælles for alle SIS II-brugere.

Inden de optages, skal de kontrolleres på nationalt plan for at sikre, at:

| a) | oplysningerne om fingeraftrykkene er i overensstemmelse med det specificerede format ANSI/NIST — ITL 1-2000, der er indført med henblik på Interpol og tilpasset SIS II |
| --- | --- |

a)

oplysningerne om fingeraftrykkene er i overensstemmelse med det specificerede format ANSI/NIST — ITL 1-2000, der er indført med henblik på Interpol og tilpasset SIS II

| b) | billeder, der kun skal anvendes til at bekræfte identiteten på en person, der er blevet lokaliseret som følge af en alfanumerisk søgning i SIS II, opfylder følgende krav: fuldstændige frontalbilleder af ansigtet skal så vidt muligt være i størrelsesforholdet 3:4 eller 4:5. Når det muligt, skal der anvendes en opløsning på mindst 480 × 600 pixel med en farvedybde på 24 bit. Hvis billedet skal scannes, skal billedstørrelsen så vidt muligt ikke være under ca. 200 Kbyte. |
| --- | --- |

b)

billeder, der kun skal anvendes til at bekræfte identiteten på en person, der er blevet lokaliseret som følge af en alfanumerisk søgning i SIS II, opfylder følgende krav: fuldstændige frontalbilleder af ansigtet skal så vidt muligt være i størrelsesforholdet 3:4 eller 4:5. Når det muligt, skal der anvendes en opløsning på mindst 480 × 600 pixel med en farvedybde på 24 bit. Hvis billedet skal scannes, skal billedstørrelsen så vidt muligt ikke være under ca. 200 Kbyte.

2.14.   Særlige typer eftersøgninger

2.14.1.   Målrettet geografisk eftersøgning

En målrettet geografisk eftersøgning udføres i en situation, hvor en medlemsstat har klare beviser for, hvor en eftersøgt person eller genstand, der er omfattet af en indberetning, befinder sig inden for et begrænset geografisk område.

Målrettede geografiske eftersøgninger i Schengenområdet skal ske på grundlag af en indberetning i SIS II. Når en persons eller en genstands opholdssted er kendt, kan felt 311 (Vigtig bemærkning) udfyldes med angivelse af en geografisk eftersøgning og udvælgelse af de relevante lande. Hvis en eftersøgt persons opholdssted kendes, når der optages en indberetning vedrørende den pågældende, der begæres anholdt, skal felt 061 på A-formularen endvidere omfatte oplysninger herom. I alle andre tilfælde, herunder meddelelse om, hvor genstande befinder sig, skal der anvendes en M-formular (felt 083). Der skal registreres en indberetning om den eftersøgte person i SIS II for at sikre, at en anmodning om foranstaltninger straks kan gennemføres (artikel 9, stk. 3, i Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA (21)).

Når genstanden for en geografisk eftersøgning er lokaliseret på et andet sted end det sted, der er opgivet i den geografiske eftersøgning, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat nævne dette ved brug af en M-formular, for den/de medlemsstat/-er, der er involveret i den geografiske eftersøgning for at få al dertil relateret arbejde standset.

2.14.2.   Eftersøgning med deltagelse af særlige politienheder til målrettet eftersøgning (FAST)

Sirenekontorerne i de anmodede medlemsstater kan i egnede tilfælde benytte sig af de særlige politienheder, som gennemfører målrettede eftersøgninger (Fugitive, Active Search Teams, FAST). Indberetning i SIS II bør ikke erstattes af ovennævnte politienheders internationale samarbejde. Et sådant samarbejde må ikke kollidere med Sirenekontorets funktion som samlingspunkt for eftersøgninger ved hjælp af SIS II.

Samarbejde skal, hvor det er relevant, etableres for at sikre, at Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat er blevet informeret af sine nationale særlige politienheder til målrettet eftersøgning om alle igangværende eftersøgninger, der har relation til en indberetning registreret i SIS II. Hvor det er relevant, skal dette Sirenekontor fremsende disse oplysninger til de andre Sirenekontorer. En koordineret ENFAST-operation (Europæisk netværk af hold til aktiv eftersøgning af efterlyste personer på flugt), der medfører samarbejde med Sirenekontoret, skal indberettes på forhånd til Sirenekontoret.

Sirenekontorerne skal sikre en hurtig strøm af supplerende oplysninger, herunder oplysninger om et hit, til de nationale særlige politienheder til målrettet eftersøgning, hvis sidstnævnte er involveret i eftersøgningen.

3.   INDBERETNINGER OM PERSONER, DER BEGÆRES ANHOLDT MED HENBLIK PÅ OVERGIVELSE ELLER UDLEVERING (ARTIKEL 26 I SIS II-AFGØRELSEN)

3.1.   Registrering af en indberetning

De fleste af de indberetninger vedrørende personer, der begæres anholdt, vil være ledsaget af en europæisk arrestordre. Med en indberetning vedrørende personer, der begæres anholdt, er det dog også muligt at foretage en midlertidig anholdelse, indtil der foreligger en udleveringsbegæring, jf. artikel 16 i den europæiske konvention om udlevering.

Den europæiske arrestordre/udleveringsbegæring skal være udstedt af en retlig myndighed med beføjelse til at udføre denne funktion i den indberettende medlemsstat.

Ved registrering af en indberetning vedrørende anholdelse med henblik på overgivelse skal der registreres en kopi af den originale europæiske arrestordre i SIS II. Der kan optages en oversættelse af den europæiske arrestordre på et eller flere officielle EU-sprog.

Derudover skal der tilføjes billeder og fingeraftryk af personen til indberetningen, når de foreligger.

De relevante oplysninger, herunder en europæisk arrestordre eller en udleveringsbegæring for de personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse eller udlevering, skal være tilgængelige for Sirenekontoret, når indberetningen registreres. Det skal kontrolleres, at oplysningerne er fuldstændige og korrekt præsenteret.

Medlemsstaterne skal kunne registrere mere end én europæisk arrestordre pr. indberetning om personer, der begæres anholdt. Det påhviler den indberettende medlemsstat at slette en europæisk arrestordre, der ikke længere er gyldig, at kontrollere, om der er andre europæiske arrestordrer knyttet til en indberetning og om nødvendigt udvide indberetningen.

Ud over en europæisk arrestordre, som en medlemsstat har vedlagt en indberetning vedrørende en person, der begæres anholdt, skal det også være muligt at vedlægge oversættelser af europæiske arrestordrer, eventuelt i særskilte binære filer.

For så vidt angår scannede dokumenter, der skal knyttes til indberetninger, skal der så vidt muligt anvendes en minimumsopløsning på 150 DPI.

3.2.   Flere indberetninger

For så vidt angår de generelle procedurer henvises til afsnit 2.2.

Endvidere gælder følgende:

Flere medlemsstater kan optage en indberetning med henblik på anholdelse af samme person. Hvis to eller flere medlemsstater har registreret en indberetning for samme person, skal beslutningen om, hvilken arrestordre der skal fuldbyrdes ved en eventuel anholdelse, træffes af den fuldbyrdende retlige myndighed i den medlemsstat, hvor anholdelsen finder sted. Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat skal sende en G-formular til hver berørt medlemsstat.

3.3.   Identitetsmisbrug

Se den generelle procedure i punkt 2.11.1.

3.4.   Registrering af et kaldenavn

Se den generelle procedure i punkt 2.11.2.

I tilfælde af indberetninger vedrørende personer, der begæres anholdt, skal Sirenekontoret benytte felt 011 i A-formularen
   (22) (på tidspunktet for registrering af indberetningen) eller efterfølgende M-formularen, når det informerer de øvrige medlemsstater om kaldenavne i forbindelse med en indberetning vedrørende personer, der begæres anholdt, hvis disse oplysninger er tilgængelige for Sirenekontoret.

3.5.   Fremsendelse af supplerende oplysninger til medlemsstaterne

Ved registrering af en indberetning skal alle supplerende oplysninger vedrørende indberetningen sendes til alle medlemsstater.

De oplysninger, der er nævnt i afsnit 3.5.1 skal sendes til alle de andre Sirenekontorer ved brug af A-formularen samtidig med registrering af indberetningen. Eventuelle supplerende oplysninger, der er nødvendige for at fastslå identiteten, fremsendes efter samråd med og/eller efter anmodning fra en anden medlemsstat.

Hvis der findes flere europæiske arrestordrer eller udleveringsbegæringer for samme person, udfyldes særskilte A-formularer for hver europæisk arrestordre eller udleveringsbegæring.

Der skal være tilstrækkelige oplysninger i den europæiske arrestordre/udleveringsbegæringen og i A-formularen (navnlig litra e) i afsnittet om den europæiske arrestordre: »beskrivelse af omstændighederne ved lovovertrædelse(n)/(rne), herunder tidspunkt og sted«, felt 042, 043, 044, 045: »beskrivelse af handlingen«) til, at andre Sirenekontorer kan kontrollere indberetningen. Tillæg 3 stipulerer de krævede oplysninger og forbindelsen til felterne på den europæiske arrestordre.

Hvis en europæisk arrestordre erstattes eller ophæves, skal det angives i felt 267 på A-formularen (Udleveringsbegæring/Migreret) ved brug af følgende formulering: »Denne formular erstatter formular (referencenummer) vedrørende europæisk arrestordre (referencenummer) udstedt den (dato)«.

3.5.1.   Supplerende oplysninger, der skal fremsendes i forbindelse med en foreløbig anholdelse

3.5.1.1.   Ved registrering af en indberetning, der er baseret på både en europæisk arrestordre og en udleveringsbegæring

Ved registrering af en indberetning vedrørende en person, der begæres anholdt med henblik på udlevering, sendes de supplerende oplysninger til alle medlemsstater ved brug af en A-formular. Hvis oplysningerne i indberetningen og de supplerende oplysninger, der sendes til medlemsstaterne vedrørende den europæiske arrestordre, ikke er tilstrækkelige med henblik på udlevering, gives der yderligere oplysninger.

I felt 239 anføres det, at formularen vedrører både en europæisk arrestordre og en udleveringsbegæring.

3.5.1.2.   Ved registrering af en indberetning, der udelukkende er baseret på en udleveringsbegæring

Ved registrering af en indberetning vedrørende en person, der begæres anholdt med henblik på udlevering, sendes de supplerende oplysninger til alle medlemsstater ved brug af en A-formular.

I felt 239 anføres det, at formularen vedrører en udleveringsbegæring.

3.6.   Indsættelse af en påtegning

For så vidt angår de generelle procedurer henvises til afsnit 2.6.

Hvis det er muligt at fuldbyrde mindst en af de europæiske arrestordrer, der er vedlagt indberetningen, indsættes der ikke en påtegning i indberetningen.

Hvis en europæisk arrestordre vedrører mere end en overtrædelse, og hvis der kan ske overgivelse på grundlag af mindst en af overtrædelserne, indsættes der ikke en påtegning ved indberetningen.

Som understreget i afsnit 2.6 skal en indberetning med en påtegning i henhold til artikel 26 i SIS II-afgørelsen i påtegningens gyldighedsperiode anses for at være registreret med henblik på at give meddelelse om den persons opholdssted, som indberetningen vedrører.

3.6.1.   Anmodning om systematisk indsættelse af en påtegning for personer, der begæres anholdt med henblik på udlevering, i de tilfælde, hvor rammeafgørelse 2002/584/RIA ikke finder anvendelse

Der benyttes følgende procedure:

| a) | I tilfælde af indberetninger vedrørende personer, der begæres anholdt med henblik på udlevering, hvor rammeafgørelse 2002/584/RIA ikke finder anvendelse, kan et Sirenekontor bede andre Sirenekontorer om systematisk at indsætte en påtegning i indberetninger efter artikel 26 i SIS II-afgørelsen for egne statsborgere. |
| --- | --- |

a)

I tilfælde af indberetninger vedrørende personer, der begæres anholdt med henblik på udlevering, hvor rammeafgørelse 2002/584/RIA ikke finder anvendelse, kan et Sirenekontor bede andre Sirenekontorer om systematisk at indsætte en påtegning i indberetninger efter artikel 26 i SIS II-afgørelsen for egne statsborgere.

| b) | Et Sirenekontor, der ønsker at benytte sig af denne mulighed, skal sende en skriftlig anmodning herom til de andre Sirenekontorer. |
| --- | --- |

b)

Et Sirenekontor, der ønsker at benytte sig af denne mulighed, skal sende en skriftlig anmodning herom til de andre Sirenekontorer.

| c) | Alle Sirenekontorer, der modtager en sådan anmodning, skal indsætte en påtegning for den omhandlede medlemsstat, så snart indberetningen er registreret. |
| --- | --- |

c)

Alle Sirenekontorer, der modtager en sådan anmodning, skal indsætte en påtegning for den omhandlede medlemsstat, så snart indberetningen er registreret.

| d) | Påtegningen skal være gældende, indtil det anmodende Sirenekontor anmoder om sletning heraf. |
| --- | --- |

d)

Påtegningen skal være gældende, indtil det anmodende Sirenekontor anmoder om sletning heraf.

3.7.   Sirenekontorernes fremgangsmåde ved modtagelse af en indberetning vedrørende en person, der begæres anholdt

Når et Sirenekontor modtager en A-formular, skal det snarest muligt søge i alle tilgængelige kilder for at forsøge at finde frem til personens opholdssted. Hvis de oplysninger, den indberettende medlemsstat har fremsendt, ikke er tilstrækkelige til, at den modtagende medlemsstat kan acceptere anmodningen, skal dette ikke forhindre, at der gennemføres søgninger. De modtagende medlemsstater skal foretage søgninger i det omfang, det er tilladt i henhold til national lovgivning.

Hvis indberetningen vedrørende en person, der begæres anholdt, valideres, og personen lokaliseres eller anholdes i en medlemsstat, kan det modtagende Sirenekontor fremsende oplysningerne i A-formularen til den myndighed i medlemsstaten, der er ansvarlig for fuldbyrdelsen af den europæiske arrestordre eller udleveringsbegæringen. Hvis den originale europæiske arrestordre eller udleveringsbegæringen kræves, kan den retlige myndighed i den indberettende medlemsstat sende den direkte til den fuldbyrdende retlige myndighed (medmindre andet er fastsat i national ret i den indberettende eller den fuldbyrdende medlemsstat).

3.8.   Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit.

Se den generelle procedure i afsnit 2.3.

Endvidere gælder følgende:

| a) | Et hit på en person, for hvem der er optaget en indberetning med henblik på anholdelse, skal altid omgående meddeles den indberettende medlemsstats Sirenekontor. Efter fremsendelse af G-formularen skal den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor desuden give meddelelse om hittet til den indberettende medlemsstats Sirenekontor, eventuelt pr. telefon |
| --- | --- |

a)

Et hit på en person, for hvem der er optaget en indberetning med henblik på anholdelse, skal altid omgående meddeles den indberettende medlemsstats Sirenekontor. Efter fremsendelse af G-formularen skal den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor desuden give meddelelse om hittet til den indberettende medlemsstats Sirenekontor, eventuelt pr. telefon

| b) | Om nødvendigt sender den indberettende medlemsstats Sirenekontor derefter alle relevante og specifikke oplysninger samt de særlige foranstaltninger, der skal træffes af Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat |
| --- | --- |

b)

Om nødvendigt sender den indberettende medlemsstats Sirenekontor derefter alle relevante og specifikke oplysninger samt de særlige foranstaltninger, der skal træffes af Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat

| c) | Den kompetente myndighed for modtagelse af den europæiske arrestordre eller udleveringsbegæringen, dens fuldstændige kontaktoplysninger (postadresse, telefonnummer og, hvis de er tilgængelige, faxnummer og e-mailadresse), referencenummer (hvis tilgængeligt), navnet på den kompetente person (hvis tilgængeligt), det pågældende sprog samt fremsendelsesfrist og -måde skal angives i felt 091 på G-formularen |
| --- | --- |

c)

Den kompetente myndighed for modtagelse af den europæiske arrestordre eller udleveringsbegæringen, dens fuldstændige kontaktoplysninger (postadresse, telefonnummer og, hvis de er tilgængelige, faxnummer og e-mailadresse), referencenummer (hvis tilgængeligt), navnet på den kompetente person (hvis tilgængeligt), det pågældende sprog samt fremsendelsesfrist og -måde skal angives i felt 091 på G-formularen

| d) | Derudover skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat informere alle de andre Sirenekontorer om hittet ved brug af en M-formular, når der er etableret en klar forbindelse til bestemte medlemsstater på grundlag af sagens forhold og indledt yderligere undersøgelser |
| --- | --- |

d)

Derudover skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat informere alle de andre Sirenekontorer om hittet ved brug af en M-formular, når der er etableret en klar forbindelse til bestemte medlemsstater på grundlag af sagens forhold og indledt yderligere undersøgelser

| e) | Sirenekontorerne kan fremsende supplerende oplysninger om indberetninger i henhold til artikel 26 i SIS II-afgørelsen, og de kan i den forbindelse handle på de retlige myndigheders vegne, når disse oplysninger falder ind under anvendelsesområdet for gensidig retshjælp. |
| --- | --- |

e)

Sirenekontorerne kan fremsende supplerende oplysninger om indberetninger i henhold til artikel 26 i SIS II-afgørelsen, og de kan i den forbindelse handle på de retlige myndigheders vegne, når disse oplysninger falder ind under anvendelsesområdet for gensidig retshjælp.

3.9.   Udveksling af supplerende oplysninger om overgivelse eller udlevering

Når de kompetente retlige myndigheder fremsender oplysninger til Sirenekontoret om, hvorvidt overgivelse eller udlevering kan finde sted for en person, for hvem der er udstedt en arrestordre, skal Sirenekontoret omgående meddeles den indberettende medlemsstats Sirenekontor oplysningerne ved brug af en M-formular med påskriften »OVERGIVELSE« eller »UDLEVERING« i felt 083 (23). Nærmere oplysninger om overgivelses- eller udleveringsmåder skal eventuelt meddeles via Sirenekontorerne så hurtigt som muligt.

3.10.   Udveksling af supplerende oplysninger om transit gennem en anden medlemsstat

Hvis en person skal rejse igennem en anden medlemsstat, skal Sirenekontoret i den medlemsstat, som den pågældende person skal rejse igennem, efter en anmodning fra Sirenekontoret eller den kompetente retlige myndighed i den indberettende medlemsstat, der er fremsendt af Sirenekontoret, yde den nødvendige støtte og bistand ved brug af en M-formular påført ordet »TRANSIT« i begyndelsen af felt 083.

3.11.   Sletning af indberetninger efter overgivelse eller udlevering

Sletning af indberetninger om personer, der begæres anholdt med henblik på overgivelse eller udlevering, finder sted, når den pågældende er blevet overgivet eller udleveret til de kompetente myndigheder i den indberettende medlemsstat, men kan også finde sted, når den kompetente retlige myndighed ifølge national lovgivning har tilbagekaldt den retsafgørelse, som var grundlaget for indberetningen.

4.   INDBERETNINGER VEDRØRENDE NÆGTELSE AF INDREJSE ELLER OPHOLD (ARTIKEL 24 I SIS II-FORORDNINGEN)

Indledning

Udvekslingen af oplysninger om tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af en indberetning efter artikel 24 i SIS II-forordningen, giver medlemsstaterne mulighed for at træffe afgørelse i tilfælde af en ansøgning om indrejse eller visum. Hvis den pågældende person allerede befinder sig på medlemsstatens område, giver denne udveksling de nationale myndigheder mulighed for at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på udstedelse af opholdstilladelse, visum til længerevarende ophold eller udsendelse. I dette afsnit vil henvisninger til visa vedrøre visa til længerevarende ophold, medmindre andet er anført (f.eks. visum til fornyet indrejse).

Det henhører under de myndigheder, der er ansvarlige for grænsekontrollen og udstedelsen af opholdstilladelser og visa, at gennemføre den informationsprocedure, der er fastsat i artikel 5, stk. 4, i Schengengrænsekodeksen, og de konsultationsprocedurer, der er fastsat i artikel 25 i Schengenkonventionen. Sirenekontorerne skal principielt kun inddrages i procedurerne, når det drejer sig om fremsendelse af yderligere oplysninger, som hænger direkte sammen med indberetninger (f.eks. meddelelse om et hit eller fastslåelse af en identitet), eller sletning af indberetninger.

Sirenekontorerne kan imidlertid også inddrages i fremsendelsen af supplerende oplysninger, som er nødvendige for at udsende en tredjelandsstatsborger eller nægte vedkommende indrejse, eller i fremsendelsen af supplerende oplysninger i relation til disse foranstaltninger.

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (24) finder ikke anvendelse i Schweiz. Hvis der er hit på en tredjelandsstatsborger, som er omfattet af retten til fri bevægelighed, skal de normale konsultationsprocedurer indledes mellem Schweiz, den indberettende medlemsstat og enhver anden medlemsstat, som måtte have relevante oplysninger om tredjelandsstatsborgerens ret til fri bevægelighed.

4.1.   Registrering af en indberetning

I henhold til artikel 25 i SIS II-forordningen gælder der særlige regler for tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af retten til fri bevægelighed, jf. direktiv 2004/38/EF. Sirenekontoret skal så vidt muligt stille de oplysninger til rådighed, der blev anvendt til at vurdere, om indberetningen med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold vedrørte en person, der var omfattet af retten til fri bevægelighed (25). I særlige tilfælde af registrering af en indberetning vedrørende en tredjelandsstatsborger, som er omfattet af retten til fri bevægelighed, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat sende en M-formular til alle de andre medlemsstater på grundlag af de oplysninger, som den indberettende myndighed har fremsendt (se afsnit 4.6 og 4.7).

I artikel 26 i SIS II-forordningen fastsættes det desuden, at forudsat visse betingelser er opfyldt, optages der også oplysninger i SIS II med henblik på nægtelse af indrejse eller ophold om tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af en restriktiv foranstaltning med henblik på at forhindre indrejse i eller transit gennem medlemsstaternes område, som er truffet i overensstemmelse med artikel 29 i traktaten om Den Europæiske Union (26). Indberetningerne registreres og ajourføres af den kompetente myndighed i den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union på tidspunktet for foranstaltningens vedtagelse. Hvis denne medlemsstat ikke har adgang til SIS II eller indberetninger efter artikel 24 i SIS II-forordningen, påhviler ansvaret den medlemsstat, der har det efterfølgende formandskab og har adgang til SIS II, herunder adgang til indberetninger efter artikel 24 i SIS II-forordningen.

Medlemsstaterne skal indføre de procedurer, der er nødvendige for at registrere, ajourføre og slette sådanne indberetninger.

4.2.   Flere indberetninger om samme person

Se den generelle procedure i afsnit 2.2.

4.3.   Identitetsmisbrug

Se den generelle procedure i afsnit 2.11.1.

Der kan opstå problemer, når en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, på ulovlig vis bruger en unionsborgers identitet til at forsøge at opnå indrejse. Hvis en sådan situation opdages, kan de kompetente myndigheder i medlemsstaterne gøres bekendt med den korrekte brug af identitetsmisbrugsfunktionen i SIS II. Indberetninger om nægtelse af indrejse skal ikke foretages under anvendelse af hovedidentiteten for en statsborger i en medlemsstat.

4.4.   Registrering af et kaldenavn

For så vidt angår de generelle regler henvises til punkt 2.11.2.

4.5.   Udveksling af oplysninger ved udstedelse af opholdstilladelser og visa

Der benyttes følgende procedure:

| a) | Med forbehold for den særlige procedure vedrørende udveksling af oplysninger, jf. artikel 25 i Schengenkonventionen, og med forbehold af afsnit 4.8, der omhandler udveksling af oplysninger efter et hit vedrørende en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af retten til fri bevægelighed (i det tilfælde er det obligatorisk at konsultere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat), kan den fuldbyrdende medlemsstat informere den indberettende medlemsstat om, at der har været hit på indberetningen om nægtelse af indrejse i forbindelse med proceduren for udstedelse af en opholdstilladelse eller et visum. Den indberettende medlemsstat kan herefter informere de øvrige medlemsstater ved brug af en M-formular, hvis den finder det relevant. |
| --- | --- |

a)

Med forbehold for den særlige procedure vedrørende udveksling af oplysninger, jf. artikel 25 i Schengenkonventionen, og med forbehold af afsnit 4.8, der omhandler udveksling af oplysninger efter et hit vedrørende en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af retten til fri bevægelighed (i det tilfælde er det obligatorisk at konsultere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat), kan den fuldbyrdende medlemsstat informere den indberettende medlemsstat om, at der har været hit på indberetningen om nægtelse af indrejse i forbindelse med proceduren for udstedelse af en opholdstilladelse eller et visum. Den indberettende medlemsstat kan herefter informere de øvrige medlemsstater ved brug af en M-formular, hvis den finder det relevant.

| b) | Hvis de berørte medlemsstaters Sirenekontorer anmodes om det, kan de i henhold til national lovgivning bistå med at videresende de nødvendige oplysninger til de myndigheder, der er ansvarlige for udstedelsen af opholdstilladelser og visa. |
| --- | --- |

b)

Hvis de berørte medlemsstaters Sirenekontorer anmodes om det, kan de i henhold til national lovgivning bistå med at videresende de nødvendige oplysninger til de myndigheder, der er ansvarlige for udstedelsen af opholdstilladelser og visa.

Særlige procedurer i henhold til artikel 25 i Schengenkonventionen

Procedure i henhold til artikel 25, stk. 1, i Schengenkonventionen

Hvis en medlemsstat, der overvejer at udstede en opholdstilladelse eller et visum, opdager, at den pågældende ansøger er omfattet af en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold fra en anden medlemsstat, skal den konsultere den indberettende medlemsstat via Sirenekontorerne. Den medlemsstat, der overvejer at udstede en opholdstilladelse eller et visum, skal bruge en N-formular til at underrette den indberettende medlemsstat om sin beslutning om at udstede en opholdstilladelse eller et visum. Hvis medlemsstaten beslutter at udstede en opholdstilladelse eller et visum, skal indberetningen slettes. Den pågældende person kan dog sættes på en medlemsstats nationale liste over indberetninger om nægtelse af indrejse.

Procedure i henhold til artikel 25, stk. 2, i Schengenkonventionen

Hvis en medlemsstat, der har registreret en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, finder ud af, at den indberettende person har fået udstedt en opholdstilladelse eller et visum, skal den indlede en konsultationsprocedure med den medlemsstat, der udstedte opholdstilladelsen eller visummet, via Sirenekontorerne. Den medlemsstat, der har udstedt en opholdstilladelse eller et visum, skal bruge en O-formular til at underrette den indberettende medlemsstat om sin beslutning om eventuelt at inddrage opholdstilladelsen eller visummet. Hvis medlemsstaten beslutter at bevare opholdstilladelsen eller visummet, skal indberetningen slettes. Den pågældende person kan dog sættes på en medlemsstats nationale liste over indberetninger om nægtelse af indrejse.

Der skal også foretages en konsultation via Sirenekontorerne ved brug af en O-formular hvis den medlemsstat, der udstedte opholdstilladelsen eller visummet, senere opdager, at der i SIS II findes en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold for den pågældende person (27).

Hvis en tredje medlemsstat (dvs. hverken den, der udstedte opholdstilladelsen/visummet, eller den indberettende medlemsstat) opdager, at der findes en indberetning om en tredjelandsstatsborger, der har opholdstilladelse eller visum i en af medlemsstaterne, informerer den både den medlemsstat, der udstedte opholdstilladelsen/visummet, og den indberettende medlemsstat, via Sirenekontorerne ved brug af en H-formular.

Hvis proceduren i artikel 25 i Schengenkonventionen medfører sletning af en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, yder Sirenekontorerne bistand i henhold til den nationale lovgivning, for så vidt de bliver anmodet om det.

Særlige procedurer i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og c), i Schengengrænsekodeksen

4.5.1.   Procedure i sager, der falder ind under artikel 5, stk. 4, litra a)

I henhold til artikel 5, stk. 4, litra a), i Schengengrænsekodeksen skal en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af en indberetning om nægtelse af indrejse eller ophold, og som samtidig har en opholdstilladelse, et længerevarende visum eller et visum til fornyet indrejse udstedt af en af medlemsstaterne, kunne indrejse med henblik på transit i den medlemsstat, der udstedte opholdstilladelsen eller visummet til fornyet indrejse, når den pågældende passerer grænserne i en tredje medlemsstat. Den pågældende kan nægtes indrejse, hvis den pågældende medlemsstat har foretaget en national indberetning om nægtelse af indrejse. I begge tilfælde skal Sirenekontoret i den medlemsstat, som den pågældende ønsker at indrejse i, på den kompetente myndigheds anmodning sende Sirenekontorerne i de to pågældende medlemsstater en meddelelse (en H-formular, hvis transit var tilladt/en G-formular, hvis indrejse blev afvist), der informerer dem om modsigelsen og anmoder dem om at konsultere hinanden for enten at slette indberetningen i SIS II eller inddrage opholdstilladelsen. Den kan også anmode om at blive orienteret om resultatet af en konsultation.

Hvis den pågældende tredjelandsstatsborger forsøger at indrejse i den medlemsstat, der har registreret indberetningen i SIS, kan denne medlemsstat nægte den pågældende indrejse. På den kompetente myndigheds anmodning skal Sirenekontoret i denne medlemsstat dog konsultere Sirenekontoret i den medlemsstat, der udstedte opholdstilladelsen eller visummet, således at den kompetente myndighed får mulighed for at tage stilling til, om der er tilstrækkeligt grundlag for at inddrage opholdstilladelsen/visummet. Den medlemsstat, der har udstedt en opholdstilladelse eller et visum, skal bruge en O-formular til at underrette den indberettende medlemsstat om sin beslutning om eventuelt at inddrage opholdstilladelsen eller visummet. Hvis medlemsstaten beslutter at bevare opholdstilladelsen eller visummet, skal indberetningen slettes. Den pågældende person kan dog sættes på en medlemsstats nationale liste over indberetninger om nægtelse af indrejse.

Hvis den pågældende forsøger at indrejse i den medlemsstat, der udstedte opholdstilladelsen eller visummet, skal vedkommende kunne indrejse på dens område, men den pågældende medlemsstats Sirenekontor skal på den kompetente myndigheds anmodning konsultere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat, således at de pågældende kompetente myndigheder kan tage stilling til, om opholdstilladelsen eller visummet skal inddrages eller indberetningen slettes. Den medlemsstat, der har udstedt en opholdstilladelse eller et visum, skal bruge en O-formular til at underrette den indberettende medlemsstat om sin beslutning om eventuelt at inddrage opholdstilladelsen eller visummet. Hvis medlemsstaten beslutter at bevare opholdstilladelsen eller visummet, skal indberetningen slettes. Den pågældende person kan dog sættes på en medlemsstats nationale liste over indberetninger om nægtelse af indrejse.

4.5.2.   Procedure i sager, der falder ind under artikel 5, stk. 4, litra c)

I henhold til artikel 5, stk. 4, litra c), kan en medlemsstat af humanitære grunde eller af hensyn til nationale interesser eller internationale forpligtelser afvige fra princippet om, at en person, der er omfattet af en indberetning om nægtelse af indrejse, skal nægtes indrejse. På den kompetente myndigheds anmodning skal Sirenekontoret i den medlemsstat, der tillod indrejse, informere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat herom ved brug af en H-formular.

4.6.   Fælles regler for procedurer, der er omhandlet i afsnit 4.5

| a) | Sirenekontoret i den medlemsstat, der har udstedt eller påtænker at udstede eller opretholde en opholdstilladelse eller et visum til længerevarende ophold, sender kun en N-formular eller O-formular per konsultationsprocedure for at underrette den medlemsstat, der har foretaget eller påtænker at foretage en indberetning om nægtelse af indrejse, om den endelige afgørelse om udstedelse, opretholdelse eller inddragelse af opholdstilladelsen eller visummet. |
| --- | --- |

a)

Sirenekontoret i den medlemsstat, der har udstedt eller påtænker at udstede eller opretholde en opholdstilladelse eller et visum til længerevarende ophold, sender kun en N-formular eller O-formular per konsultationsprocedure for at underrette den medlemsstat, der har foretaget eller påtænker at foretage en indberetning om nægtelse af indrejse, om den endelige afgørelse om udstedelse, opretholdelse eller inddragelse af opholdstilladelsen eller visummet.

| b) | Konsultationsproceduren skal enten være en procedure i henhold til artikel 25, stk. 1, i Schengenkonventionen eller en procedure i henhold til artikel 25, stk. 2, i Schengenkonventionen. |
| --- | --- |

b)

Konsultationsproceduren skal enten være en procedure i henhold til artikel 25, stk. 1, i Schengenkonventionen eller en procedure i henhold til artikel 25, stk. 2, i Schengenkonventionen.

| c) | Når der sendes en M-, G- eller H-formular som led i en konsultationsprocedure, kan det angives med nøgleordet »konsultationsprocedure«. (M-formular: felt 083; G formular: felt 086; H formular: felt 083). |
| --- | --- |

c)

Når der sendes en M-, G- eller H-formular som led i en konsultationsprocedure, kan det angives med nøgleordet »konsultationsprocedure«. (M-formular: felt 083; G formular: felt 086; H formular: felt 083).

4.7.   Udveksling af oplysninger ved nægtelse af indrejse eller udvisning fra Schengenområdet

Med forbehold af de særlige procedurer vedrørende udveksling af oplysninger, jf. artikel 5, stk. 4, litra a) og c), i Schengengrænsekodeksen, og med forbehold af afsnit 4.8, der vedrører udveksling af oplysninger efter et hit vedrørende en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af retten til fri bevægelighed (i så tilfælde er det obligatorisk at konsultere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat), kan en medlemsstat anmode om at blive informeret om eventuelle hit på indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold, som den har registreret.

Sirenekontorerne i medlemsstater, der har registreret indberetninger vedrørende nægtelse af indrejse, skal ikke nødvendigvis underrettes om hit, men kan underrettes i særlige situationer. Der kan sendes en G-formular eller en H-formular afhængig af, hvilken foranstaltninger der er tale om, hvis der f.eks. anmodes om supplerende oplysninger. Der skal altid fremsendes en G-formular, hvis der er hit på en person, der er omfattet af retten til fri bevægelighed.

Uanset bestemmelserne i ovenstående afsnit skal alle Sirenekontorer som nævnt i afsnit 10 fremlægge statistik for hit for alle udenlandske indberetninger på deres område.

Der benyttes følgende procedure:

| a) | En medlemsstat kan anmode om at blive informeret om eventuelle hit på indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold, som den har optaget. Medlemsstater, der ønsker at benytte denne mulighed, anmoder skriftligt de øvrige medlemsstater herom. |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat kan anmode om at blive informeret om eventuelle hit på indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold, som den har optaget. Medlemsstater, der ønsker at benytte denne mulighed, anmoder skriftligt de øvrige medlemsstater herom.

| b) | Den fuldbyrdende medlemsstat kan tage initiativ til at meddele den indberettende medlemsstat, at der er hit på indberetningen, og at tredjelandsstatsborgeren er nægtet indrejse eller udsendt af Schengenområdet. |
| --- | --- |

b)

Den fuldbyrdende medlemsstat kan tage initiativ til at meddele den indberettende medlemsstat, at der er hit på indberetningen, og at tredjelandsstatsborgeren er nægtet indrejse eller udsendt af Schengenområdet.

| c) | Når der er gennemført en foranstaltning på grundlag af et hit, sender Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat en G-formular til Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat. Der sendes også en G-formular i tilfælde af et hit, når det er nødvendigt med flere oplysninger for at gennemføre foranstaltningen. |
| --- | --- |

c)

Når der er gennemført en foranstaltning på grundlag af et hit, sender Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat en G-formular til Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat. Der sendes også en G-formular i tilfælde af et hit, når det er nødvendigt med flere oplysninger for at gennemføre foranstaltningen.

| d) | Når oplysningerne i litra c), er modtaget fra den indberettende medlemsstat:






  i) | hvis foranstaltningen gennemføres, underretter den fuldbyrdende medlemsstat Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en M-formular (ikke endnu en G-formular for samme hit) |
| --- | --- | --- |

d)

Når oplysningerne i litra c), er modtaget fra den indberettende medlemsstat:

i)

hvis foranstaltningen gennemføres, underretter den fuldbyrdende medlemsstat Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en M-formular (ikke endnu en G-formular for samme hit)

| ii) | hvis foranstaltningen ikke gennemføres, underretter den fuldbyrdende medlemsstat Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en H-formular, eller |
| --- | --- |

ii)

hvis foranstaltningen ikke gennemføres, underretter den fuldbyrdende medlemsstat Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en H-formular, eller

| iii) | hvis det er nødvendigt med yderligere konsultation, sker dette ved brug af en M-formular |
| --- | --- |

iii)

hvis det er nødvendigt med yderligere konsultation, sker dette ved brug af en M-formular

| iv) | der anvendes en N- eller O-formular til den afsluttende formularudveksling i en konsultationsprocedure. |
| --- | --- |

iv)

der anvendes en N- eller O-formular til den afsluttende formularudveksling i en konsultationsprocedure.

| e) | Hvis en indberettet tredjelandsstatsborger lokaliseres på en medlemsstats område, sender den indberettende medlemsstats Sirenekontor på anmodning herom de oplysninger, der er nødvendige for at udsende den pågældende person. Afhængig af den fuldbyrdende medlemsstats behov skal disse oplysninger anført på en M-formular omfatte følgende:






  — | type afgørelse og begrundelse herfor |
| --- | --- | --- |

e)

Hvis en indberettet tredjelandsstatsborger lokaliseres på en medlemsstats område, sender den indberettende medlemsstats Sirenekontor på anmodning herom de oplysninger, der er nødvendige for at udsende den pågældende person. Afhængig af den fuldbyrdende medlemsstats behov skal disse oplysninger anført på en M-formular omfatte følgende:

—

type afgørelse og begrundelse herfor

| — | den myndighed, der har truffet afgørelsen |
| --- | --- |

—

den myndighed, der har truffet afgørelsen

| — | dato for afgørelsen |
| --- | --- |

—

dato for afgørelsen

| — | dato for meddelelse af afgørelsen (den dato, hvor afgørelsen blev meddelt) |
| --- | --- |

—

dato for meddelelse af afgørelsen (den dato, hvor afgørelsen blev meddelt)

| — | dato for gennemførelsen af afgørelsen |
| --- | --- |

—

dato for gennemførelsen af afgørelsen

| — | afgørelsens udløbsdato eller gyldighedsperiode |
| --- | --- |

—

afgørelsens udløbsdato eller gyldighedsperiode

| — | oplysninger om, hvorvidt den pågældende person er dømt og sanktionens art. |
| --- | --- |

—

oplysninger om, hvorvidt den pågældende person er dømt og sanktionens art.

Hvis en indberettet person lokaliseres ved grænsen, skal de procedurer, der er fastsat i Schengengrænsekodeksen og af den indberettende medlemsstat, iværksættes.

Det kan ligeledes være nødvendigt omgående at udveksle supplerende oplysninger via Sirenekontorerne i særlige tilfælde for at identificere en person med sikkerhed.

4.8.   Udveksling af oplysninger efter et hit vedrørende en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af retten til fri bevægelighed

For en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af retten til fri bevægelighed, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF (28).

Hvis der er hit på en tredjelandsstatsborger, der er omfattet af retten til fri bevægelighed, jf. direktiv 2004/38/EF, gælder der særlige regler (se dog indledningen til afsnit 4 om Schweiz' holdning). Der benyttes følgende procedure:

| a) | På den kompetente myndigheds anmodning skal Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat straks kontakte Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en G-formular for at indhente de oplysninger, der er nødvendige for hurtigst muligt at beslutte, hvilke foranstaltninger der skal træffes |
| --- | --- |

a)

På den kompetente myndigheds anmodning skal Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat straks kontakte Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en G-formular for at indhente de oplysninger, der er nødvendige for hurtigst muligt at beslutte, hvilke foranstaltninger der skal træffes

| b) | Ved modtagelsen af anmodningen om oplysninger skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat straks begynde at indsamle de krævede oplysninger og snarest muligt sende dem til Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat |
| --- | --- |

b)

Ved modtagelsen af anmodningen om oplysninger skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat straks begynde at indsamle de krævede oplysninger og snarest muligt sende dem til Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat

| c) | Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat skal forhøre sig hos den kompetente myndighed, hvis disse oplysninger endnu ikke er tilgængelige, om indberetningen kan opretholdes i overensstemmelse med direktiv 2004/38/EF. Hvis den kompetente myndighed beslutter sig for at opretholde indberetningen, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat informere alle de andre Sirenekontorer herom ved brug af en M-formular |
| --- | --- |

c)

Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat skal forhøre sig hos den kompetente myndighed, hvis disse oplysninger endnu ikke er tilgængelige, om indberetningen kan opretholdes i overensstemmelse med direktiv 2004/38/EF. Hvis den kompetente myndighed beslutter sig for at opretholde indberetningen, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat informere alle de andre Sirenekontorer herom ved brug af en M-formular

| d) | Den fuldbyrdende medlemsstat skal via sit Sirenekontor underrette Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om, hvorvidt de krævede foranstaltninger er blevet truffet (ved brug af en M-formular) eller ej (ved brug af en H-formular) (29). |
| --- | --- |

d)

Den fuldbyrdende medlemsstat skal via sit Sirenekontor underrette Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om, hvorvidt de krævede foranstaltninger er blevet truffet (ved brug af en M-formular) eller ej (ved brug af en H-formular) (29).

4.9.   Udveksling af oplysninger hvis en medlemsstat i mangel af et hit opdager, at der findes en indberetning om nægtelse af indrejse for en tredjelandsstatsborger, som er omfattet af retten til fri bevægelighed

Hvis en medlemsstat i mangel af et hit opdager, at der findes en indberetning om nægtelse af indrejse for en tredjelandsstatsborger, som er omfattet af retten til fri bevægelighed, skal Sirenekontoret i denne medlemsstat på anmodning af den kompetente myndighed sende en M-formular til Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat, som informerer om dette forhold.

Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat skal forhøre sig hos den kompetente myndighed, hvis disse oplysninger endnu ikke er tilgængelige, om indberetningen kan opbevares i overensstemmelse med direktiv 2004/38/EF. Hvis den kompetente myndighed beslutter sig for at opretholde indberetningen, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat informere alle de andre Sirenekontorer herom ved brug af en M-formular.

4.10.   Sletning af indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold

Med forbehold af de særlige procedurer i artikel 25 i Schengenkonventionen og i artikel 5, stk. 4, litra a) og c), i Schengengrænsekodeksen skal indberetninger om nægtelse af indrejse eller ophold for tredjelandsstatsborgere slettes, når:

| a) | indberetningen udløber |
| --- | --- |

a)

indberetningen udløber

| b) | beslutningen om sletning er truffet af den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat |
| --- | --- |

b)

beslutningen om sletning er truffet af den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat

| c) | fristen for nægtelse af indrejse er udløbet, hvis den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har fastsat en frist i sin beslutning eller |
| --- | --- |

c)

fristen for nægtelse af indrejse er udløbet, hvis den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har fastsat en frist i sin beslutning eller

| d) | der er erhvervet statsborgerskab i en af medlemsstaterne. Hvis Sirenekontoret i en anden medlemsstat end den indberettende bliver opmærksom på erhvervelsen af statsborgerskab, konsulterer førstnævnte Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat og sender eventuelt en J-formular i overensstemmelse med proceduren for berigtigelse eller sletning af oplysninger, der er juridisk eller faktuelt ukorrekte (se punkt 2.7). |
| --- | --- |

d)

der er erhvervet statsborgerskab i en af medlemsstaterne. Hvis Sirenekontoret i en anden medlemsstat end den indberettende bliver opmærksom på erhvervelsen af statsborgerskab, konsulterer førstnævnte Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat og sender eventuelt en J-formular i overensstemmelse med proceduren for berigtigelse eller sletning af oplysninger, der er juridisk eller faktuelt ukorrekte (se punkt 2.7).

5.   INDBERETNINGER OM FORSVUNDNE PERSONER (ARTIKEL 32 I SIS II-AFGØRELSEN)

5.1.   Flere indberetninger om samme person

Se den generelle procedure i afsnit 2.2.

5.2.   Identitetsmisbrug

Se den generelle procedure i afsnit 2.11.1.

5.3.   Registrering af et kaldenavn

Se den generelle procedure i afsnit 2.11.2.

5.4.   Indsættelse af en påtegning

Der kan opstå situationer, hvor der er hit på en indberetning om en forsvunden person, og de kompetente myndigheder i den fuldbyrdende medlemsstat beslutter, at de ønskede foranstaltninger ikke kan træffes/eller at der ikke vil blive truffet yderligere foranstaltninger vedrørende indberetningen. En sådan beslutning kan træffes, selv om myndighederne i den indberettende medlemsstat beslutter at opretholde indberetningen i SIS II. I den situation kan den fuldbyrdende medlemsstat anmode om indsættelse af en påtegning, når hittet opstår. For så vidt angår indsættelse af en påtegning, skal de generelle procedurer i afsnit 2.6 følges.

Der er ingen andre foranstaltninger, der skal træffes i forbindelse med forsvundne personer.

5.5.   Tilvejebringelse af detaljerede oplysninger om forsvundne mindreårige og andre personer, der vurderes at være i fare

Sirenkontorerne skal have umiddelbar adgang til alle relevante supplerende oplysninger på nationalt plan om indberetninger vedrørende forsvundne personer, således at de kan fuldt ud kan spille deres rolle med henblik på at opnå et positivt udfald, fremme identifikationen af den pågældende person og hurtigt fremsende supplerende oplysninger om sagsrelaterede forhold. Relevante supplerende oplysninger kan navnlig omfatte nationale afgørelser om forældremyndigheden over et barn eller en sårbar person eller anmodninger om anvendelse af varslingssystemer for forsvundne børn (»Child Alert«).

Da ikke alle sårbare forsvundne personer vil krydse nationale grænser, skal der træffes beslutninger om tilvejebringelse af supplerende oplysninger (detaljerede oplysninger), og der skal tages stilling til modtagerne heraf fra sag til sag under inddragelse af samtlige forhold. Efter en beslutning på nationalt plan vedrørende omfanget af den nødvendige fremsendelse af supplerende oplysninger skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat, hvor det er relevant, træffe én af følgende foranstaltninger:

| a) | bevare oplysningerne med henblik på at kunne fremsende supplerende oplysninger på anmodning fra en anden medlemsstat |
| --- | --- |

a)

bevare oplysningerne med henblik på at kunne fremsende supplerende oplysninger på anmodning fra en anden medlemsstat

| b) | fremsende en M-formular til det kompetente Sirenekontor, hvis undersøgelser giver indicier for et sandsynligt opholdssted for den forsvundne person |
| --- | --- |

b)

fremsende en M-formular til det kompetente Sirenekontor, hvis undersøgelser giver indicier for et sandsynligt opholdssted for den forsvundne person

| c) | fremsende en M-formular til alle de kompetente Sirenekontorer på grundlag af omstændighederne bag personens forsvinden med henblik på at kunne levere alle oplysninger vedrørende personen inden for kort tid. |
| --- | --- |

c)

fremsende en M-formular til alle de kompetente Sirenekontorer på grundlag af omstændighederne bag personens forsvinden med henblik på at kunne levere alle oplysninger vedrørende personen inden for kort tid.

I tilfælde af en forsvunden person i højrisikogruppen skal felt 311 i M-formularen starte med ordet »HASTER« og en begrundelse for sagens hastende karakter. (Når den forsvundne mindreårige er uledsaget (30), anføres der »uledsaget mindreårig«). Sagens hastende karakter kan underbygges af et telefonopkald, hvor M-formularens vigtighed og dens hastende karakter fremhæves.

Der skal anvendes en fælles metode til registrering af strukturerede supplerende oplysninger i en aftalt rækkefølge for en forsvunden person i en højrisikogruppe (31). Det registreres i felt 083 på M-formularen.

Når oplysningerne er modtaget af Sirenekontoret, skal de med henblik på at optimere mulighederne for at lokalisere personen på en målrettet og begrundet måde videreformidles i den udstrækning, det er relevant, til:

| a) | relevante grænseovergange |
| --- | --- |

a)

relevante grænseovergange

| b) | de kompetente administrative myndigheder og politimyndigheder med henblik på lokalisering og beskyttelse af personer |
| --- | --- |

b)

de kompetente administrative myndigheder og politimyndigheder med henblik på lokalisering og beskyttelse af personer

| c) | de relevante konsulære myndigheder i den indberettende medlemsstat, efter at der har været hit på indberetningen i SIS II. |
| --- | --- |

c)

de relevante konsulære myndigheder i den indberettende medlemsstat, efter at der har været hit på indberetningen i SIS II.

5.6.   Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit.

Se den generelle procedure i afsnit 2.3.

Endvidere gælder følgende:

| a) | Sirenekontorerne fremsender så vidt muligt relevante lægelige oplysninger om de(n) forsvundne person(er), når der skal træffes beskyttelsesforanstaltninger i deres henseende.
  De fremsendte oplysninger opbevares kun så længe, det er strengt nødvendigt, og anvendes kun som led i lægebehandlingen af den pågældende person. |
| --- | --- |

a)

Sirenekontorerne fremsender så vidt muligt relevante lægelige oplysninger om de(n) forsvundne person(er), når der skal træffes beskyttelsesforanstaltninger i deres henseende.

De fremsendte oplysninger opbevares kun så længe, det er strengt nødvendigt, og anvendes kun som led i lægebehandlingen af den pågældende person.

| b) | Den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor giver altid meddelelse om en persons opholdssted til den indberettende medlemsstats Sirenekontor. |
| --- | --- |

b)

Den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor giver altid meddelelse om en persons opholdssted til den indberettende medlemsstats Sirenekontor.

| c) | I overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, i SIS II-afgørelsen må oplysninger om, hvor en forsvundet person, der er myndig, opholder sig, kun videregives med den pågældendes samtykke til den person, der meldte den pågældende forsvundet (32). Tilladelsen skal være skriftlig, eller der skal som minimum foreligge en skriftlig registrering. Hvis tilladelse nægtes, skal dette ske skriftligt eller registreres officielt. De kompetente myndigheder kan meddele den person, der meldte en anden forsvundet, at indberetningen er blevet slettet som følge af et hit. |
| --- | --- |

c)

I overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, i SIS II-afgørelsen må oplysninger om, hvor en forsvundet person, der er myndig, opholder sig, kun videregives med den pågældendes samtykke til den person, der meldte den pågældende forsvundet (32). Tilladelsen skal være skriftlig, eller der skal som minimum foreligge en skriftlig registrering. Hvis tilladelse nægtes, skal dette ske skriftligt eller registreres officielt. De kompetente myndigheder kan meddele den person, der meldte en anden forsvundet, at indberetningen er blevet slettet som følge af et hit.

5.7.   Sletning af indberetninger om forsvundne personer

Hvis den indberettende medlemsstat oplever en betydelig forsinkelse med sletning af indberetningen, skal denne forsinkelse meddeles Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat, således at indberetningen kan forsynes med en påtegning, jf. afsnit 5.4 i Sirenehåndbogen.

5.7.1.   Mindreårige

En indberetning skal slettes, når:

| a) | sagen er løst (dvs. når den mindreårige er hjemsendt; de kompetente myndigheder i den fuldbyrdende medlemsstat har truffet en beslutning om, hvem der har ansvaret for barnet) |
| --- | --- |

a)

sagen er løst (dvs. når den mindreårige er hjemsendt; de kompetente myndigheder i den fuldbyrdende medlemsstat har truffet en beslutning om, hvem der har ansvaret for barnet)

| b) | indberetningen udløber, eller |
| --- | --- |

b)

indberetningen udløber, eller

| c) | den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning om sletning. |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning om sletning.

5.7.2.   Voksne, hvor der ikke kræves beskyttelsesforanstaltninger

En indberetning skal slettes, når:

| a) | den nødvendige foranstaltning er truffet (opholdssted bekræftet af den fuldbyrdende medlemsstat) |
| --- | --- |

a)

den nødvendige foranstaltning er truffet (opholdssted bekræftet af den fuldbyrdende medlemsstat)

| b) | indberetningen udløber, eller |
| --- | --- |

b)

indberetningen udløber, eller

| c) | den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet afgørelse. |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet afgørelse.

5.7.3.   Voksne, hvor der kræves beskyttelsesforanstaltninger

En indberetning skal slettes, når:

| a) | den nødvendige foranstaltning er under udførelse (personen taget i varetægt) |
| --- | --- |

a)

den nødvendige foranstaltning er under udførelse (personen taget i varetægt)

| b) | indberetningen udløber, eller |
| --- | --- |

b)

indberetningen udløber, eller

| c) | den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning. |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning.

Med forbehold af national lovgivning, kan en indberetning, når en person officielt er taget i varetægt, tilbageholdes, indtil den pågældende person er blevet hjemsendt.

6.   INDBERETNINGER OM PERSONER MED HENBLIK PÅ RETSFORFØLGNING (ARTIKEL 34 I SIS II-AFGØRELSEN)

6.1.   Flere indberetninger om samme person

Se den generelle procedure i afsnit 2.2.

6.2.   Identitetsmisbrug

Se den generelle procedure i afsnit 2.11.1.

6.3.   Registrering af et kaldenavn

Se den generelle procedure i afsnit 2.11.2.

6.4.   Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit.

Se den generelle procedure i afsnit 2.3.

Endvidere gælder følgende:

| a) | Der skal ved brug af alle de midler, der er tilladt i medfør af den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor personen opholder sig, fremskaffes oplysninger om dennes reelle opholdssted eller bopæl. |
| --- | --- |

a)

Der skal ved brug af alle de midler, der er tilladt i medfør af den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor personen opholder sig, fremskaffes oplysninger om dennes reelle opholdssted eller bopæl.

| b) | Der skal være nationale procedurer, hvor det er relevant, med henblik på at sikre, at indberetninger kun bevares i SIS II i det tidsrum, det er nødvendigt for at opfylde de formål, hvortil de blev registreret. |
| --- | --- |

b)

Der skal være nationale procedurer, hvor det er relevant, med henblik på at sikre, at indberetninger kun bevares i SIS II i det tidsrum, det er nødvendigt for at opfylde de formål, hvortil de blev registreret.

Sirenekontorerne kan fremsende supplerende oplysninger om indberetninger efter artikel 34 i SIS II-afgørelsen, og de kan i den forbindelse handle på de retlige myndigheders vegne, når disse oplysninger falder ind under den gensidige retshjælp.

6.5.   Sletning af indberetninger om personer med henblik på retsforfølgning

En indberetning skal slettes, når:

| a) | den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat er blevet underrettet om personens opholdssted. Når der ikke kan handles på grundlag af de fremsendte oplysninger (f.eks. forkert adresse eller ingen fast bopæl), skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat underrette Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat for at løse problemet |
| --- | --- |

a)

den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat er blevet underrettet om personens opholdssted. Når der ikke kan handles på grundlag af de fremsendte oplysninger (f.eks. forkert adresse eller ingen fast bopæl), skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat underrette Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat for at løse problemet

| b) | indberetningen udløber, eller |
| --- | --- |

b)

indberetningen udløber, eller

| c) | den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning om sletning. |
| --- | --- |

c)

den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning om sletning.

Når der er opnået et hit i en medlemsstat, og adresseoplysningerne er fremsendt til den indberettende medlemsstat, og et efterfølgende hit i denne medlemsstat viser de samme adresseoplysninger, skal hittet registreres i den fuldbyrdende medlemsstat, men der skal hverken videresendes adresseoplysninger eller G-formular til den indberettende medlemsstat. I sådanne tilfælde skal den fuldbyrdende medlemsstat underrette den indberettende medlemsstat om de gentagne hit, og den indberettende medlemsstat skal overveje behovet for at beholde indberetningen.

7.   INDBERETNINGER MED HENBLIK PÅ DISKRET ELLER MÅLRETTET KONTROL (ARTIKEL 36 I SIS II-AFGØRELSEN)

7.1.   Flere indberetninger om samme person

Se den generelle procedure i afsnit 2.2.

7.2.   Identitetsmisbrug

Se den generelle procedure i afsnit 2.11.1.

7.3.   Registrering af et kaldenavn

Se den generelle procedure i afsnit 2.11.2.

7.4.   Information af de øvrige medlemsstater ved registrering af indberetninger

Ved registrering af en indberetning skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat underrette alle andre Sirenekontorer ved brug af en M-formular i følgende tilfælde:

| a) | når der foretages en indberetning med henblik på diskret eller målrettet kontrol med anmodning om, at hit omgående meddeles det indberettende Sirenekontor; på M formularen anføres »ARTIKEL 36, STK. 2, i SIS II-afgørelsen — øjeblikkelig handling« eller »ARTIKEL 36, STK. 3, i SIS II-afgørelsen — øjeblikkelig handling«. Begrundelse for øjeblikkelig handling skal også anføres i felt 083 på en M-formular, eller |
| --- | --- |

a)

når der foretages en indberetning med henblik på diskret eller målrettet kontrol med anmodning om, at hit omgående meddeles det indberettende Sirenekontor; på M formularen anføres »ARTIKEL 36, STK. 2, i SIS II-afgørelsen — øjeblikkelig handling« eller »ARTIKEL 36, STK. 3, i SIS II-afgørelsen — øjeblikkelig handling«. Begrundelse for øjeblikkelig handling skal også anføres i felt 083 på en M-formular, eller

| b) | en myndighed, der er ansvarlig for national sikkerhed anmoder om, at der foretages en indberetning, jf. artikel 36, stk. 3, i SIS II-afgørelsen; på M formularen skal den anføre »ARTIKEL 36, STK. 3, i SIS II-afgørelsen«. |
| --- | --- |

b)

en myndighed, der er ansvarlig for national sikkerhed anmoder om, at der foretages en indberetning, jf. artikel 36, stk. 3, i SIS II-afgørelsen; på M formularen skal den anføre »ARTIKEL 36, STK. 3, i SIS II-afgørelsen«.

Hvis indberetningen er foretaget i henhold til artikel 36, stk. 3, i SIS II-afgørelsen, skal M-formularen i felt 080 indeholde navnet på den myndighed, der anmoder om registrering af indberetningen, først på den indberettende medlemsstats sprog og dernæst på engelsk samt dens kontaktoplysninger i felt 081 i et format, der ikke kræver oversættelse.

Bestemte oplysningers fortrolighed skal garanteres i overensstemmelse med national lovgivning, herunder at holde kontakten mellem Sirenekontorerne adskilt fra al kontakt mellem de tjenester, der er ansvarlige for den nationale sikkerhed.

7.5.   Indsættelse af en påtegning

Se den generelle procedure i afsnit 2.6.

Der skal ikke træffes andre foranstaltninger i forbindelse med diskret eller målrettet kontrol.

Hvis den nationale sikkerhedstjeneste i den fuldbyrdende medlemsstat beslutter, at indberetningen kræver en påtegning, skal den kontakte det nationale Sirenekontor og meddele det, at den krævede foranstaltning ikke kan gennemføres. Sirenekontoret skal derefter kræve indsættelse af en påtegning ved at sende en F-formular til den indberettende medlemsstats Sirenekontor. Som det er tilfældet med andre anmodninger om indsættelse af en påtegning, skal der gives en begrundelse. Det er imidlertid ikke nødvendigt at give oplysninger om anliggender af følsom karakter (se også afsnit 7.6 (b) nedenfor).

7.6.   Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit.

Se den generelle procedure i afsnit 2.3.

Endvidere gælder følgende:

| a) | Når der er hit på en indberetning, der er optaget i henhold til artikel 36, stk. 3, i SIS II-afgørelsen, informerer den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor den indberettende medlemsstats Sirenekontor om resultaterne (med henblik på enten diskret eller målrettet kontrol) ved brug af en G-formular. Samtidig underretter den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor sin egen kompetente myndighed med ansvar for statens sikkerhed. |
| --- | --- |

a)

Når der er hit på en indberetning, der er optaget i henhold til artikel 36, stk. 3, i SIS II-afgørelsen, informerer den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor den indberettende medlemsstats Sirenekontor om resultaterne (med henblik på enten diskret eller målrettet kontrol) ved brug af en G-formular. Samtidig underretter den fuldbyrdende medlemsstats Sirenekontor sin egen kompetente myndighed med ansvar for statens sikkerhed.

| b) | Der kræves en særlig procedure for at sikre bestemte oplysningers fortrolighed. Derfor bør kontakterne mellem de myndigheder, som er ansvarlige for statens sikkerhed, holdes adskilt fra kontakten mellem Sirenekontorerne. Begrundelsen for at anmode om en påtegning skal derfor drøftes direkte mellem de myndigheder, der har ansvaret for statens sikkerhed, og ikke mellem Sirenekontorerne. |
| --- | --- |

b)

Der kræves en særlig procedure for at sikre bestemte oplysningers fortrolighed. Derfor bør kontakterne mellem de myndigheder, som er ansvarlige for statens sikkerhed, holdes adskilt fra kontakten mellem Sirenekontorerne. Begrundelsen for at anmode om en påtegning skal derfor drøftes direkte mellem de myndigheder, der har ansvaret for statens sikkerhed, og ikke mellem Sirenekontorerne.

| c) | Når der er hit på en indberetning, som kræver, at hittet øjeblikkeligt rapporteres, skal der uden ophør sendes en G-formular til Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Når der er hit på en indberetning, som kræver, at hittet øjeblikkeligt rapporteres, skal der uden ophør sendes en G-formular til Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat.

7.7.   Sletning af indberetninger om diskret eller målrettet kontrol

En indberetning skal slettes, når:

| a) | indberetningen udløber, eller |
| --- | --- |

a)

indberetningen udløber, eller

| b) | den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning om sletning. |
| --- | --- |

b)

den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat har truffet beslutning om sletning.

7.8.   Den automatiske nummerpladegenkendelse (ANPR)

Se afsnit 9.

8.   INDBERETNINGER OM GENSTANDE, DER SKAL BESLAGLÆGGES ELLER ANVENDES SOM BEVISMIDLER (ARTIKEL 38 I SIS II-AFGØRELSEN)

8.1.   Flere indberetninger

Se den generelle procedure i afsnit 2.2.

8.2.   Indberetninger af køretøjer

8.2.1.   Undersøgelse af, om der findes flere indberetninger om samme køretøj

De obligatoriske identitetskriterier for undersøgelse af, om der findes flere indberetninger om samme køretøj, omfatter:

| a) | indregistreringsnummer/nummerplade, og/eller |
| --- | --- |

a)

indregistreringsnummer/nummerplade, og/eller

| b) | køretøjets identifikationsnummer (VIN). |
| --- | --- |

b)

køretøjets identifikationsnummer (VIN).

Begge numre kan figurere i SIS II.

Hvis det ved optagelsen af en ny indberetning viser sig, at samme VIN og/eller indregistreringsnummer allerede findes i SIS II, formodes det, at den nye indberetning vil resultere i flere indberetninger om samme køretøj. Denne kontrol er imidlertid kun effektiv, hvis der anvendes de samme kriterier. Det er derfor ikke altid muligt at foretage en sammenligning.

Sirenekontoret skal henlede brugernes opmærksomhed på de problemer, der kan opstå, hvis kun et af numrene sammenlignes, VIN twin-køretøjer og genbrug af nummerplader. Et positivt svar er ikke automatisk ensbetydende med et hit, og et negativt svar betyder ikke, at der ikke findes en indberetning vedrørende køretøjet.

Identitetskriterierne til bestemmelse af, om to indberetninger af køretøjer er identiske, er angivet i afsnit 2.2.3.

De konsultationsprocedurer til undersøgelse af, om der findes flere og uforenelige indberetninger, som Sirenekontorerne skal følge for køretøjer, skal være de samme som for personer. For så vidt angår de generelle procedurer henvises til afsnit 2.2.

Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat skal, indtil indberetningen er slettet, bevare anmodninger om nye indberetninger, som er blevet afvist efter konsultationer i henhold til ovennævnte bestemmelser.

8.2.2.   VIN twins

VIN-twin betegner et køretøj af samme type med det samme identifikationsnummer (VIN) som et køretøj, der er optaget i SIS II (f.eks. tilhører en traktor eller en motorcykel med det samme VIN ikke denne kategori). Følgende særlige procedure finder anvendelse for at undgå de negative konsekvenser af en gentagen beslaglæggelse af det oprindeligt indregistrerede køretøj med det samme VIN.

| a) | Hvis der kan være tale om et VIN twin-køretøj, skal Sirenekontoret, hvor det er relevant:






  i) | sikre, at der ikke er fejl i SIS II-indberetningen, og at oplysningerne i indberetningen er så fuldstændige som muligt |
| --- | --- | --- |

a)

Hvis der kan være tale om et VIN twin-køretøj, skal Sirenekontoret, hvor det er relevant:

i)

sikre, at der ikke er fejl i SIS II-indberetningen, og at oplysningerne i indberetningen er så fuldstændige som muligt

| ii) | kontrollere de omstændigheder i sagen, som giver anledning til en indberetning i SIS II |
| --- | --- |

ii)

kontrollere de omstændigheder i sagen, som giver anledning til en indberetning i SIS II

| iii) | fastlægge begge køretøjers historik |
| --- | --- |

iii)

fastlægge begge køretøjers historik

| iv) | anmode om en grundig kontrol af det beslaglagte køretøj, især af dets VIN, med henblik på at få verificeret, om det er det lovligt indregistrerede køretøj. |
| --- | --- |

iv)

anmode om en grundig kontrol af det beslaglagte køretøj, især af dets VIN, med henblik på at få verificeret, om det er det lovligt indregistrerede køretøj.

Alle involverede Sirenekontorer skal arbejde tæt sammen om sådanne foranstaltninger.

| b) | Når det bekræftes, at det drejer sig om et VIN twin-køretøj, skal den indberettende medlemsstat kontrollere, om det er nødvendigt at opretholde indberetningen i SIS II. Hvis medlemsstaten beslutter at opretholde indberetningen i SIS II, skal den indberettende medlemsstat:






  i) | tilføje en bemærkning til køretøjet »Mistanke om kloning« (33) i indberetningen |
| --- | --- | --- |

b)

Når det bekræftes, at det drejer sig om et VIN twin-køretøj, skal den indberettende medlemsstat kontrollere, om det er nødvendigt at opretholde indberetningen i SIS II. Hvis medlemsstaten beslutter at opretholde indberetningen i SIS II, skal den indberettende medlemsstat:

i)

tilføje en bemærkning til køretøjet »Mistanke om kloning« (33) i indberetningen

| ii) | opfordre ejeren af det oprindelige køretøj til med dennes udtrykkelige tilladelse og i henhold til national lovgivning at give Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat alle relevante oplysninger for at undgå de negative konsekvenser af den fejlagtige identifikation. |
| --- | --- |

ii)

opfordre ejeren af det oprindelige køretøj til med dennes udtrykkelige tilladelse og i henhold til national lovgivning at give Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat alle relevante oplysninger for at undgå de negative konsekvenser af den fejlagtige identifikation.

| iii) | Sende en M-formular via Sirenekontoret til alle andre Sirenekontorer, herunder eventuelt med de kendetegn eller træk, der beskriver det oprindelige køretøj, og som adskiller det fra det køretøj, der er registreret i SIS II. På M-formularen skal der i felt 083 tydeligt anføres »OPRINDELIGT KØRETØJ«. |
| --- | --- |

iii)

Sende en M-formular via Sirenekontoret til alle andre Sirenekontorer, herunder eventuelt med de kendetegn eller træk, der beskriver det oprindelige køretøj, og som adskiller det fra det køretøj, der er registreret i SIS II. På M-formularen skal der i felt 083 tydeligt anføres »OPRINDELIGT KØRETØJ«.

| c) | Hvis bemærkningen »Mistanke om kloning« dukker op vedrørende køretøjet, når der søges i SIS, skal den bruger, der foretager kontrollen, kontakte det nationale Sirenekontor og indhente supplerende oplysninger for at få afklaret, om det kontrollerede køretøj er det eftersøgte køretøj, eller det oprindelige køretøj. |
| --- | --- |

c)

Hvis bemærkningen »Mistanke om kloning« dukker op vedrørende køretøjet, når der søges i SIS, skal den bruger, der foretager kontrollen, kontakte det nationale Sirenekontor og indhente supplerende oplysninger for at få afklaret, om det kontrollerede køretøj er det eftersøgte køretøj, eller det oprindelige køretøj.

| d) | Hvis det under kontrollen fastslås, at oplysningerne på M-formularen ikke længere er ajour, skal Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat kontakte Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat for at kontrollere, hvem der på det aktuelle tidspunkt ejer køretøjet. Sidstnævnte Sirenekontor skal sende en ny M-formular, hvor det tydeligt i felt 083 anføres »OPRINDELIGT KØRETØJ«. |
| --- | --- |

d)

Hvis det under kontrollen fastslås, at oplysningerne på M-formularen ikke længere er ajour, skal Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat kontakte Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat for at kontrollere, hvem der på det aktuelle tidspunkt ejer køretøjet. Sidstnævnte Sirenekontor skal sende en ny M-formular, hvor det tydeligt i felt 083 anføres »OPRINDELIGT KØRETØJ«.

8.3.   Udveksling af oplysninger i tilfælde af et hit

Sirenekontorerne kan fremsende supplerende oplysninger om indberetninger efter artikel 38 i SIS II-afgørelsen, og de kan i den forbindelse handle på de retlige myndigheders vegne, når disse oplysninger falder ind under den gensidige retshjælp i henhold til national lovgivning.

Sirenekontorerne skal hurtigst muligt sende supplerende oplysninger ved brug af en P-formular, eventuelt efter anmodning i felt 089 på en G-formular, hvis der er hit på en indberetning med henblik på beslaglæggelse eller anvendelse som bevismiddel for et køretøj, et luftfartøj, en båd eller en container i henhold til artikel 38 i SIS II-afgørelsen.

Da anmodningen haster, og det derfor ikke vil være muligt at indsamle alle oplysninger straks, er det ikke nødvendigt at udfylde alle felter på P-formularen. Der skal dog gøres en indsats for at indsamle oplysninger vedrørende de vigtigste felter: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 og 169.

Når der er hit på en identificerbar komponent i en genstand, skal Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat underrette Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne ved hittet ved brug af en G-formular, og i felt 090 (Yderligere oplysninger) forklare, at beslaglæggelsen ikke vedrører hele genstanden, men en eller flere komponenter. Når der samtidig findes flere komponenter, der vedrører en indberetning, skal der kun sendes en G-formular. Alle senere hit på indberetningen skal meddeles Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat ved brug af en G-formular. Indberetningen må ikke slettes, medmindre betingelserne i afsnit 8.4 er opfyldt.

8.4.   Sletning af indberetninger om genstande, der skal beslaglægges eller anvendes som bevismidler i straffesager

En indberetning skal slettes i forbindelse med:

| a) | beslaglæggelse af genstanden eller en lignende foranstaltning, når de nødvendige opfølgende udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorerne har fundet sted, eller genstanden omfattes af en anden retslig eller administrativ procedure (f.eks. retslig procedure vedrørende køb i god tro, sager om ejendomsret eller retligt samarbejde om bevismidler) |
| --- | --- |

a)

beslaglæggelse af genstanden eller en lignende foranstaltning, når de nødvendige opfølgende udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorerne har fundet sted, eller genstanden omfattes af en anden retslig eller administrativ procedure (f.eks. retslig procedure vedrørende køb i god tro, sager om ejendomsret eller retligt samarbejde om bevismidler)

| b) | indberetningen udløber, eller |
| --- | --- |

b)

indberetningen udløber, eller

| c) | beslutningen om sletning er truffet af den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

beslutningen om sletning er truffet af den kompetente myndighed i den indberettende medlemsstat.

9.   DEN AUTOMATISKE NUMMERPLADEGENKENDELSE (ANPR)

Disse systemer er relevante for indberetninger i henhold til artikel 36 og 38 i SIS II-afgørelsen. På grund af en udbredt anvendelse af den automatiske nummerpladegenkendelse i retshåndhævelsesøjemed er der teknisk mulighed for at opnå en række hit på et køretøj eller en nummerplade inden for et kort tidsrum.

Da nogle websites for den automatiske nummerpladegenkendelse er bemandede, er der mulighed for at et køretøj lokaliseres, og de ønskede foranstaltninger iværksættes. I det tilfælde skal brugerne af systemet til automatisk nummerpladegenkendelse, før der iværksættes foranstaltninger, kontrollere, at det hit, der er opnået via systemet til automatisk nummerpladegenkendelse, vedrører en indberetning i henhold til artikel 36 eller 38 i SIS II-afgørelsen.

Mange websites for den automatiske nummerpladegenkendelse er imidlertid ikke konstant bemandet. Selv om teknologien således registrerer et køretøjs passage, og der opnås et hit, vil de ønskede foranstaltninger således ikke kunne iværksættes.

For indberetninger i henhold til artikel 36 og artikel 38 gælder det, at hvis de ønskede foranstaltninger ikke kan iværksættes, finder følgende generelle procedure anvendelse:

Der sendes en H-formular for det første hit. Hvis der er brug for supplerende oplysninger om køretøjets færden, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat kontakte Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat bilateralt for at drøfte behovet for oplysninger.

For indberetninger i henhold til artikel 36 finder følgende procedure anvendelse:

| a) | Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit, informerer Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en G-formular og angiver »ANPR« i felt 086. Hvis der er brug for supplerende oplysninger om køretøjets færden, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat kontakte Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit, informerer Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en G-formular og angiver »ANPR« i felt 086. Hvis der er brug for supplerende oplysninger om køretøjets færden, skal Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat kontakte Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat.

| b) | Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit på en indberetning om målrettet kontrol, således at de ønskede foranstaltninger ikke kunne gennemføres, informerer Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en H-formular og angiver »ANPR« i felt 083 efterfulgt af følgende ordlyd: »Dette hit er opnået ved brug af den automatiske nummerpladegenkendelse (ANPR). Oplys venligst, hvis deres land ønsker at blive informeret om yderligere hit gennem ANPR for dette køretøj eller denne nummerplade, hvor det ikke har været muligt at gennemføre de ønskede foranstaltninger« |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit på en indberetning om målrettet kontrol, således at de ønskede foranstaltninger ikke kunne gennemføres, informerer Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en H-formular og angiver »ANPR« i felt 083 efterfulgt af følgende ordlyd: »Dette hit er opnået ved brug af den automatiske nummerpladegenkendelse (ANPR). Oplys venligst, hvis deres land ønsker at blive informeret om yderligere hit gennem ANPR for dette køretøj eller denne nummerplade, hvor det ikke har været muligt at gennemføre de ønskede foranstaltninger«

| c) | den indberettende medlemsstat skal afgøre, om indberetningen har opnået sit mål, om den skal slettes, og om der bør gennemføres bilaterale drøftelser om informationsbehov. |
| --- | --- |

c)

den indberettende medlemsstat skal afgøre, om indberetningen har opnået sit mål, om den skal slettes, og om der bør gennemføres bilaterale drøftelser om informationsbehov.

For indberetninger i henhold til artikel 38 finder følgende procedure anvendelse:

| a) | når der opnås et hit, og de ønskede foranstaltninger er blevet gennemført, skal Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit, informere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en G-formular |
| --- | --- |

a)

når der opnås et hit, og de ønskede foranstaltninger er blevet gennemført, skal Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit, informere Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en G-formular

| b) | når der opnås et hit, og de ønskede foranstaltninger ikke er blevet gennemført, skal Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit, informerer Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en H-formular og angive »ANPR« i felt 083 efterfulgt af følgende ordlyd: »Dette hit er opnået ved brug af den automatiske nummerpladegenkendelse (ANPR). Oplys venligst, hvis deres land ønsker at blive informeret om yderligere hit gennem ANPR for dette køretøj eller denne nummerplade, hvor det ikke har været muligt at gennemføre de ønskede foranstaltninger.« |
| --- | --- |

b)

når der opnås et hit, og de ønskede foranstaltninger ikke er blevet gennemført, skal Sirenekontoret i den medlemsstat, der opnår hit, informerer Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat om omstændighederne omkring hittet ved brug af en H-formular og angive »ANPR« i felt 083 efterfulgt af følgende ordlyd: »Dette hit er opnået ved brug af den automatiske nummerpladegenkendelse (ANPR). Oplys venligst, hvis deres land ønsker at blive informeret om yderligere hit gennem ANPR for dette køretøj eller denne nummerplade, hvor det ikke har været muligt at gennemføre de ønskede foranstaltninger.«

| c) | Når Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat modtager en sådan H-formular, konsulterer det de kompetente myndigheder, som har ansvaret for at afgøre, om det er nødvendigt at modtage yderligere H-formularer eller bilateralt formidlede oplysninger fra Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Når Sirenekontoret i den indberettende medlemsstat modtager en sådan H-formular, konsulterer det de kompetente myndigheder, som har ansvaret for at afgøre, om det er nødvendigt at modtage yderligere H-formularer eller bilateralt formidlede oplysninger fra Sirenekontoret i den fuldbyrdende medlemsstat.

10.   STATISTIK

Én gang om året skal Sirenekontorerne fremlægge statistikker, der skal sendes til agenturet og Kommissionen. Statistikkerne skal også på anmodning sendes til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og de kompetente nationale databeskyttelsesmyndigheder. Statistikkerne skal omfatte antallet af formularer af hver type, der er sendt til hver af medlemsstaterne. Statistikkerne skal også vise antallet af hit og påtegninger. Der skal skelnes mellem hit på indberetninger registreret af en anden medlemsstat og hit på en medlemsstats egne indberetninger.

Tillæg 5 fastlægger procedurer og formater for fremsendelse af statistikker i henhold til dette afsnit.«

---

(1)  EFT L 239 af 22.9.2000, s. 19.

1

(2)  Eksekutivkomitéens afgørelse af 22. december 1994 om iværksættelse af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 19. juni 1990 (SCH/com-ex (94) 29 rev. 2. (EFT L 239 af 22.9.2000, s. 130).

2

(3)  Eksekutivkomitéens afgørelse af 7.10.1997 (SCH/com-ex 97(27) rev. 4) for Italien og (SCH/com-ex 97(28) rev. 4) for Østrig.

3

(4)  Rådets afgørelse 1999/848/EF af 13. december 1999 om en fuldstændig gennemførelse af Schengen-reglerne i Grækenland (EFT L 327 af 21.12.1999, s. 58).

4

(5)  Rådets afgørelse 2000/777/EF af 1. december 2000 om en fuldstændig gennemførelse af Schengen-reglerne i Danmark, Finland og Sverige samt i Island og Norge (EFT L 309 af 9.12.2000, s. 24).

5

(6)  Rådets afgørelse 2004/926/EF af 22. december 2004 om iværksættelse af nogle af Schengen-reglerne i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (EUT L 395 af 31.12.2004, s. 70).

6

(7)  EFT C 340 af 10.11.1997.

7

(8)  Aftale indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne (EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36).

8

(9)  EUT L 370 af 17.12.2004, s. 78.

9

(10)  EUT L 160 af 18.6.2011, s. 3.

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 af 20. december 2006 om adgang til anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) for de tjenester i medlemsstaterne, der har ansvaret for udstedelse af registreringsattester for motorkøretøjer (EUT L 381 af 28.12.2006, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT L 105 af 13.4.2006, s. 1).

12

(13)  Uden at det påvirker de andre opgaver Sirenekontorerne har på grundlag af de respektive nationale lovgivninger i forbindelse med det politimæssige samarbejde, f.eks. ved anvendelsen af Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA (EUT L 386 af 29.12.2006, s. 89).

13

(14)  Rådets afgørelse af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37).

14

(15)  Se også Schengenkataloget, henstillinger og bedste praksis.

15

(16)  Dette andet domæne findes i det tekniske »præproduktionsmiljø«.

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1077/2011 af 25. oktober 2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EUT L 286 af 1.11.2011, s. 1).

17

(18)  Nogle transportselskaber bruger andre referencenumre. SIS II har en bestemmelse om registrering af andre serienumre end BIC.

18

(19)  På grund af den manglende standardisering af serienumre for genstande er det f.eks. muligt, at to forskellige skydevåben af forskelligt mærke har samme serienummer. Det er ligeledes muligt, at en genstand har samme serienummer som en helt anden genstand, f.eks. et udstedt dokument og en maskine. Når det viser sig, at serienumre er identiske, men der klart er tale om forskellige genstande, kræves der ingen konsultation mellem Sirenekontorer. Brugerne skal være klar over, at denne situation kan opstå. Endvidere er det muligt, at en genstand, som f.eks. et pas eller et køretøj, er blevet stjålet eller indberettet i et land og efterfølgende indberettet i oprindelseslandet. Det kan føre til to indberetninger for den samme genstand. Hvis det viser sig at være tilfældet, kan det løses af de involverede Sirenekontorer.

19

(20)  For den tekniske gennemførelse se dokumentet om udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorer, som der henvises til i afsnit 1.10.2.

20

(21)  Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (EUT L 190 af 18.7.2002, s. 1).

21

(22)  For den tekniske gennemførelse se dokumentet om udveksling af oplysninger mellem Sirenekontorer, som der henvises til i afsnit 1.10.2.

22

(23)  Se også afsnit 1.13.1 vedrørende angivelse af sagens hastende karakter i Sireneformularer.

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).

24

(25)  I artikel 30 i direktiv 2004/38/EF fastsættes det, at en person, der nægtes indrejse, skal have en fuldstændig skriftlig meddelelse om grundlaget for denne afgørelse, medmindre hensynet til statens sikkerhed er til hinder herfor.

25

(26)  Artikel 26 i SIS II-forordningen henviser til artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Union. Efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse blev denne artikel 15 imidlertid til artikel 29 i den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europæiske Union.

26

(27)  I tilfælde af indberetninger om nægtelse af indrejse for familiemedlemmer til EU-borgere er det nødvendigt at minde om, at det ikke er muligt rutinemæssigt at konsultere SIS II forud for udstedelsen af en opholdstilladelse til de pågældende. I artikel 10 i direktiv 2004/38/EF findes en liste over de betingelser, tredjelandsstatsborgere, der er familiemedlemmer til EU-borgere, skal opfylde for at få opholdstilladelse i mere end tre måneder i værtsmedlemsstaten. Listen, der er udtømmende, tillader ikke, at der foretages en rutinemæssig konsultation i SIS forud for udstedelsen af opholdskort. I direktivets artikel 27, stk. 3, præciseres det, at medlemsstaterne, når de skønner det påkrævet, kan anmode om oplysninger fra andre medlemsstater udelukkende vedrørende eventuelle tidligere straffe (dvs. ikke alle oplysninger i SIS II). Sådanne forespørgsler må ikke antage en systematisk karakter.

27

(28)  I henhold til direktiv 2004/38/EF kan en person, der er omfattet af retten til fri bevægelighed, kun nægtes indrejse eller ophold af hensyn til den offentlige orden eller sikkerhed, når deres personlige adfærd udgør en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel mod en grundlæggende samfundsinteresse, og når de øvrige kriterier i direktivets artikel 27, stk. 2, er opfyldt. I artikel 27, stk. 2, fastsættes følgende: »Foranstaltninger truffet af hensyn til den offentlige orden eller sikkerhed skal være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og kan udelukkende begrundes i vedkommendes personlige adfærd. En tidligere straffedom kan ikke i sig selv begrunde anvendelsen af sådanne foranstaltninger. Den personlige adfærd skal udgøre en reel, umiddelbar og tilstrækkelig alvorlig trussel, der berører en grundlæggende samfundsinteresse. Begrundelser, der ikke vedrører den individuelle sag, eller som har generel præventiv karakter, må ikke anvendes.« Derudover er der yderligere begrænsninger for så vidt angår personer, der har opnået ret til tidsubegrænset ophold, idet de kun kan nægtes indrejse eller ophold af alvorlige hensyn til den offentlige orden eller sikkerhed som fastsat i artikel 28, stk. 2, i direktiv 2004/38/EF.

28

(29)  I henhold til direktiv 2004/38/EF kan den fuldbyrdende medlemsstat ikke begrænse retten til fri bevægelighed for tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af retten til fri bevægelighed udelukkende med den begrundelse, at den indberettende medlemsstat opretholder indberetningen, medmindre de betingelser, der er nævnt i fodnote 28 er opfyldt.

29

(30)  Uledsagede mindreårige er børn som defineret i artikel 1 i konventionen om barnets rettigheder af 20. november 1989, som er adskilt fra begge forældre og andre slægtninge, og som er adskilt fra sine to forældre, og som ikke passes af en voksen, som i henhold til loven eller sædvane har ansvaret for at tage sig af barnet.

30

(31)  Oplysninger i forbindelse med forsvinden:

31

| a) | Sted, dato og tidspunkt for personens forsvinden |
| --- | --- |

a)

Sted, dato og tidspunkt for personens forsvinden

| b) | Omstændighederne bag personens forsvinden. |
| --- | --- |

b)

Omstændighederne bag personens forsvinden.

Detaljerede oplysninger om den forsvundne person:

| c) | Formodet alder |
| --- | --- |

c)

Formodet alder

| d) | Højde |
| --- | --- |

d)

Højde

| e) | Hudfarve |
| --- | --- |

e)

Hudfarve

| f) | Farve og frisure |
| --- | --- |

f)

Farve og frisure

| g) | Øjenfarve |
| --- | --- |

g)

Øjenfarve

| h) | Andre fysiske detaljer (f.eks. piercinger, misdannelser, amputationer, tatoveringer, modermærker, ar, osv.) |
| --- | --- |

h)

Andre fysiske detaljer (f.eks. piercinger, misdannelser, amputationer, tatoveringer, modermærker, ar, osv.)

| i) | Psykologiske oplysninger: selvmordstruet, sindssygdom, aggressiv adfærd osv. |
| --- | --- |

i)

Psykologiske oplysninger: selvmordstruet, sindssygdom, aggressiv adfærd osv.

| j) | Andre oplysninger: nødvendig medicinsk behandling osv. |
| --- | --- |

j)

Andre oplysninger: nødvendig medicinsk behandling osv.

| k) | Tøj på tidspunktet for forsvinden |
| --- | --- |

k)

Tøj på tidspunktet for forsvinden

| l) | Foto: tilgængeligt eller ej. |
| --- | --- |

l)

Foto: tilgængeligt eller ej.

| m) | Ante-mortem formular: tilgængelig eller ej. |
| --- | --- |

m)

Ante-mortem formular: tilgængelig eller ej.

Relaterede oplysninger:

| n) | Person(er), der kunne ledsage ham eller hende (og Schengen-id, hvis tilgængeligt) |
| --- | --- |

n)

Person(er), der kunne ledsage ham eller hende (og Schengen-id, hvis tilgængeligt)

| o) | Køretøj(er) i forbindelse med sagen (og Schengen-id, hvis tilgængeligt) |
| --- | --- |

o)

Køretøj(er) i forbindelse med sagen (og Schengen-id, hvis tilgængeligt)

| p) | Eventuelt: mobilnummer/sidste »log-in«, kontakt via sociale netværk. |
| --- | --- |

p)

Eventuelt: mobilnummer/sidste »log-in«, kontakt via sociale netværk.

Titlerne på de forskellige underfelter skal ikke medtages som en del af felt 083, men udelukkende referencebogstavet. Når der allerede findes tilgængelige oplysninger i felterne for en indberetning, skal disse oplysninger indgå i indberetningen, herunder fingeraftryk og billeder.

(32)  Af hensyn til klarheden i relation til samtykke i sager om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger se artikel 2, litra h), i direktiv 95/46/EF.

32

(33)  »Mistanke om kloning« bruges i de tilfælde, hvor et køretøjs registreringsattest f.eks. stjæles og bruges til at registrere et andet køretøj af samme mærke, model og farve, som også er stjålet.

33

---