# Euroopa Liidu L 84/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 84 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide28. märts 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 84

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide28. märts 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/523, 25. märts 2015, millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2014 ja (EL) 2015/104 seoses teatavate kalapüügivõimalustega | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/524, 27. märts 2015, millega parandatakse rakendusmääruse (EL) nr 79/2012 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) bulgaariakeelset versiooni | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/525, 27. märts 2015, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/526, 27. märts 2015, millega muudetakse Ameerika Ühendriikides esinenud uute kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  ) | 30 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/527, 27. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 37 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/528, 27. märts 2015, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/871/ÜVJP | 39 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/529, 21. jaanuar 2015, millega muudetakse otsust EKP/2004/3 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (EKP/2015/1) | 64 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/530, 11. veebruar 2015, iga-aastase järelevalvetasu arvutamiseks kasutatavate teguritega seotud andmete määratlemise ja kogumise metoodika ja korra kohta (EKP/2015/7) | 67 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/523, 25. märts 2015, millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2014 ja (EL) 2015/104 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/524, 27. märts 2015, millega parandatakse rakendusmääruse (EL) nr 79/2012 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) bulgaariakeelset versiooni

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/525, 27. märts 2015, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/526, 27. märts 2015, millega muudetakse Ameerika Ühendriikides esinenud uute kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (
  1
  )

1

30

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/527, 27. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

37

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/528, 27. märts 2015, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/871/ÜVJP

39

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/529, 21. jaanuar 2015, millega muudetakse otsust EKP/2004/3 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (EKP/2015/1)

64

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/530, 11. veebruar 2015, iga-aastase järelevalvetasu arvutamiseks kasutatavate teguritega seotud andmete määratlemise ja kogumise metoodika ja korra kohta (EKP/2015/7)

67

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 22. juuli 2013. aasta otsuse 2013/462/EL (protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta) parandus ( ELT L 250, 20.9.2013 ) | 73 |
| | * | Nõukogu 22. juuli 2013. aasta määruse (EL) nr 897/2013 (kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) parandus ( ELT L 250, 20.9.2013 ) | 73 |

Parandused

*

Nõukogu 22. juuli 2013. aasta otsuse 2013/462/EL (protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta) parandus ( ELT L 250, 20.9.2013 )

( ELT L 250, 20.9.2013 )

73

*

Nõukogu 22. juuli 2013. aasta määruse (EL) nr 897/2013 (kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) parandus ( ELT L 250, 20.9.2013 )

( ELT L 250, 20.9.2013 )

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/523,

25. märts 2015,

millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2014 ja (EL) 2015/104 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrus (EL) 2015/104 (1) ei sisalda Atlandi ookeani kirdeosa huntahvena (Dicentrarchus labrax) varu püügivõimaluste piiranguid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrus (EL) 2015/104 (1) ei sisalda Atlandi ookeani kirdeosa huntahvena (Dicentrarchus labrax) varu püügivõimaluste piiranguid.

| (2) | 2014. aasta juunis avaldas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusliku nõuande Atlandi ookeani kirdeosa huntahvenavaru kohta, mis on alates 2012. aastast kiiresti vähenenud. Lisaks sellele on kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hinnanud huntahvena kaitstust kohaldatavate riiklike meetmetega ja leidnud, et need on üldiselt ebatõhusad. Huntahven on aeglaselt kasvav ja hilja suguküpsuse saavutav liik. Huntahvena kalastussuremus Atlandi ookeani kirdeosas ületab neljakordselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) taseme. |
| --- | --- |

(2)

2014. aasta juunis avaldas Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusliku nõuande Atlandi ookeani kirdeosa huntahvenavaru kohta, mis on alates 2012. aastast kiiresti vähenenud. Lisaks sellele on kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hinnanud huntahvena kaitstust kohaldatavate riiklike meetmetega ja leidnud, et need on üldiselt ebatõhusad. Huntahven on aeglaselt kasvav ja hilja suguküpsuse saavutav liik. Huntahvena kalastussuremus Atlandi ookeani kirdeosas ületab neljakordselt maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) taseme.

| (3) | Komisjon on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artiklil 12 põhineva rakendusmääruse (EL) 2015/111, (3) et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varu säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas.
  Harrastuspüügi osakaal kõnealuse varu kalastussuremuses on märkimisväärne. Seepärast on asjakohane kehtestada püügivõimalused päevanormina, mitu kala tohib harrastuskalastaja endale jätta. Harrastuspüük võib toimuda eri viisil, näiteks püük harrastuspüügilaevalt või kaldalt. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artiklil 12 põhineva rakendusmääruse (EL) 2015/111, (3) et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varu säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas.

Harrastuspüügi osakaal kõnealuse varu kalastussuremuses on märkimisväärne. Seepärast on asjakohane kehtestada püügivõimalused päevanormina, mitu kala tohib harrastuskalastaja endale jätta. Harrastuspüük võib toimuda eri viisil, näiteks püük harrastuspüügilaevalt või kaldalt.

| (4) | Tõlgendusprobleemide ärahoidmiseks tuleks määruse (EL) 2015/104 artikli 7 lõiked 1 ja 2 sõnastada selliselt, et need vastavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 sõnastusele. |
| --- | --- |

(4)

Tõlgendusprobleemide ärahoidmiseks tuleks määruse (EL) 2015/104 artikli 7 lõiked 1 ja 2 sõnastada selliselt, et need vastavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 sõnastusele.

| (5) | Määruse (EL) 2015/104 IA lisas kehtestati tobiapüügi piirnorm ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes nulltasemel seniks, kuni saadakse nõuanded ICESilt. ICESi nõuanne kõnealuse kalavaru kohta avaldati 23. veebruaril 2015 ning nüüd on võimalik kehtestada tobia lubatud kogupüük (TAC) kõnealuses piirkonnas, mis on jagatud seitsmeks majanduspiirkonnaks, et ära hoida kohalikku varu kahjustamist. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2015/104 IA lisas kehtestati tobiapüügi piirnorm ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes nulltasemel seniks, kuni saadakse nõuanded ICESilt. ICESi nõuanne kõnealuse kalavaru kohta avaldati 23. veebruaril 2015 ning nüüd on võimalik kehtestada tobia lubatud kogupüük (TAC) kõnealuses piirkonnas, mis on jagatud seitsmeks majanduspiirkonnaks, et ära hoida kohalikku varu kahjustamist.

| (6) | Asjakohane on lubada teatavat piirkondadevahelist paindlikkust seoses megrimitega, mis kujutab endast sama bioloogilist varu kõikidele liikmesriikidele, kellel on kvoot asjaomases piirkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Asjakohane on lubada teatavat piirkondadevahelist paindlikkust seoses megrimitega, mis kujutab endast sama bioloogilist varu kõikidele liikmesriikidele, kellel on kvoot asjaomases piirkonnas.

| (7) | Määruses (EL) 2015/104 on viga Põhjamere hariliku süvameregarneeli TACis ja kvoodis, kus oleks pidanud olema 2014. aasta TACi säilitamine. Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/104 IA lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EL) 2015/104 on viga Põhjamere hariliku süvameregarneeli TACis ja kvoodis, kus oleks pidanud olema 2014. aasta TACi säilitamine. Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/104 IA lisa vastavalt muuta.

| (8) | Mõnede varude osas kehtestatakse laevade kalapüügivõimalused ja kalavarudele juurdepääsu tingimused rannikuäärse riigi vetes igal aastal, võttes arvesse asjaomaste rannikuäärsete riikide vahelisi kalandusläbirääkimisi. Kuna 2015. aasta jaoks ei saavutatud Atlandi-Skandinaavia heeringa kvootide jagamise kokkulepet, on asjakohane määrata kindlaks autonoomne kvoot, mille aluseks on liidu osa nende varude püügis. Seepärast tuleks nõukogu määruse (EL) 2015/104 IB lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Mõnede varude osas kehtestatakse laevade kalapüügivõimalused ja kalavarudele juurdepääsu tingimused rannikuäärse riigi vetes igal aastal, võttes arvesse asjaomaste rannikuäärsete riikide vahelisi kalandusläbirääkimisi. Kuna 2015. aasta jaoks ei saavutatud Atlandi-Skandinaavia heeringa kvootide jagamise kokkulepet, on asjakohane määrata kindlaks autonoomne kvoot, mille aluseks on liidu osa nende varude püügis. Seepärast tuleks nõukogu määruse (EL) 2015/104 IB lisa vastavalt muuta.

| (9) | Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO) kehtestas 2015. aastal toimunud kolmandal aastakoosolekul kalapüügivõimalused, mis hõlmasid tšiili stauriidi lubatud kogupüüki (TAC). Seda meedet tuleks rakendada liidu õiguses. |
| --- | --- |

(9)

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO) kehtestas 2015. aastal toimunud kolmandal aastakoosolekul kalapüügivõimalused, mis hõlmasid tšiili stauriidi lubatud kogupüüki (TAC). Seda meedet tuleks rakendada liidu õiguses.

| (10) | Määruse (EL) 2015/104 III lisa joonealuses märkuses viidati vääralt vananenud kokkuleppele ja seda tuleks seetõttu parandada. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) 2015/104 III lisa joonealuses märkuses viidati vääralt vananenud kokkuleppele ja seda tuleks seetõttu parandada.

| (11) | Selleks, et kajastada õigesti Prantsusmaa ja Hispaania 2015. aasta hariliku tuuni püügi laevastiku praegust püügivahendite jaotust, on vaja muuta määruse (EL) 2015/104 IV lisa, milles sätestatakse hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise piirangud. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et kajastada õigesti Prantsusmaa ja Hispaania 2015. aasta hariliku tuuni püügi laevastiku praegust püügivahendite jaotust, on vaja muuta määruse (EL) 2015/104 IV lisa, milles sätestatakse hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise piirangud.

| (12) | Tuleb parandada lubatud kogupüügi tabelis olev viga, mis puudutab makrelli (Scomber scombrus) VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (MAC/2CX14-). |
| --- | --- |

(12)

Tuleb parandada lubatud kogupüügi tabelis olev viga, mis puudutab makrelli (Scomber scombrus) VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (MAC/2CX14-).

| (13) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt 2. märtsil 2015 saadud teadusliku nõuande kohaselt võib ennetavalt lubada musterrai (Raia undulata) väikeseid kaaspüügikvoote ICESi püügipiirkondades VIa, VIb, VIIa–c, VIId, VIIe–k, VIII ja IX. Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/104 IA lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt 2. märtsil 2015 saadud teadusliku nõuande kohaselt võib ennetavalt lubada musterrai (Raia undulata) väikeseid kaaspüügikvoote ICESi püügipiirkondades VIa, VIb, VIIa–c, VIId, VIIe–k, VIII ja IX. Seepärast tuleks määruse (EL) 2015/104 IA lisa vastavalt muuta.

| (14) | Arvestades, et vastavalt Fääri saartega kalandussuhteid käsitlevas kokkuleppes sätestatud korrale on liit pidanud Fääri saartega vastastikuse korra üle täiendavaid konsultatsioone Atlandi-Skandinaavia heeringa ja põhjaputassuu 2015. aasta püügivõimaluste kohta, on seetõttu asjakohane määrata kindlaks kõnealuste varude püügivõimalused. |
| --- | --- |

(14)

Arvestades, et vastavalt Fääri saartega kalandussuhteid käsitlevas kokkuleppes sätestatud korrale on liit pidanud Fääri saartega vastastikuse korra üle täiendavaid konsultatsioone Atlandi-Skandinaavia heeringa ja põhjaputassuu 2015. aasta püügivõimaluste kohta, on seetõttu asjakohane määrata kindlaks kõnealuste varude püügivõimalused.

| (15) | Määrust (EL) 2015/104 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Määrust (EL) 2015/104 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (16) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 (4) artikli 3 lõikele 1 võib juhul, kui üle 75 % ennetuslikust TACist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, liikmesriik, kellel on niisuguste kalavarude kvoot, taotleda selle lubatud kogupüügi suurendamist. Komisjon on saanud taotluse suurendada 10 % võrra Põhjamere raide 2014. aasta TACi. Taotlusega koos esitatud toetavaid bioloogilisi andmeid kontrollisid ja kinnitasid komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse eksperdid. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 (4) artikli 3 lõikele 1 võib juhul, kui üle 75 % ennetuslikust TACist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, liikmesriik, kellel on niisuguste kalavarude kvoot, taotleda selle lubatud kogupüügi suurendamist. Komisjon on saanud taotluse suurendada 10 % võrra Põhjamere raide 2014. aasta TACi. Taotlusega koos esitatud toetavaid bioloogilisi andmeid kontrollisid ja kinnitasid komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse eksperdid.

| (17) | Nõukogu määruse (EL) nr 43/2014 (5) IA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu määruse (EL) nr 43/2014 (5) IA lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (18) | Määruses (EL) 2015/104 sätestatud püügi piirnormid kehtivad alates 1. jaanuarist 2015. Käesoleva määruse sätted püügi piirnormide kohta peaksid seepärast samuti kehtima alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. Uus huntahvena püügi piirang peaks aga kehtima alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Kuna püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata päeval pärast selle avaldamist. Põhjamere raide suuremad püügivõimalused peaksid põhjenduses 16 toodud põhjustel kehtima alates 1. jaanuarist 2014, |
| --- | --- |

(18)

Määruses (EL) 2015/104 sätestatud püügi piirnormid kehtivad alates 1. jaanuarist 2015. Käesoleva määruse sätted püügi piirnormide kohta peaksid seepärast samuti kehtima alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. Uus huntahvena püügi piirang peaks aga kehtima alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Kuna püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata päeval pärast selle avaldamist. Põhjamere raide suuremad püügivõimalused peaksid põhjenduses 16 toodud põhjustel kehtima alates 1. jaanuarist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2015/104 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Reguleerimisala
  1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:






  a) | liidu laevad; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a)

liidu laevad;

| b) | liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad. |
| --- | --- |

b)

liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

2.   Artikli 11a kohaldamisel kehtib käesolev määrus ka harrastuspüügi suhtes.”

| 2) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:
  „m)   „harrastuspüük”– mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi ja sportlikul eesmärgil.” |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:

„m)   „harrastuspüük”– mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi ja sportlikul eesmärgil.”

| 3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused
  1.   Lossimiskohustus kehtib selliste liikide saagi suhtes, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja mis on püütud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a kindlaks määratud püügi käigus, nagu on sätestatud nimetatud määruse artiklis 15 („lossimiskohustus”).
  2.   Lossimiskohustuseta püügi käigus püütud kala, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, võib pardal hoida või lossida ainult järgmistel juhtudel:






  a) | saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1.   Lossimiskohustus kehtib selliste liikide saagi suhtes, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja mis on püütud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a kindlaks määratud püügi käigus, nagu on sätestatud nimetatud määruse artiklis 15 („lossimiskohustus”).

2.   Lossimiskohustuseta püügi käigus püütud kala, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, võib pardal hoida või lossida ainult järgmistel juhtudel:

a)

saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või

| b) | saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. |
| --- | --- |

b)

saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

3.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud sihtliiki mittekuuluva liigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on määratletud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.”

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11a
  Huntahvena harrastuspüük Atlandi ookeani kirdeosas
  ICESi IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas toimuva harrastuspüügi käigus tohib üks inimene jätta endale kuni kolm huntahvenat päevas.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11a

Huntahvena harrastuspüük Atlandi ookeani kirdeosas

ICESi IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas toimuva harrastuspüügi käigus tohib üks inimene jätta endale kuni kolm huntahvenat päevas.”

| 5) | Määruse (EL) 2015/104 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

5)

Määruse (EL) 2015/104 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 6) | Määruse (EL) 2015/104 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

6)

Määruse (EL) 2015/104 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

| 7) | Määruse (EL) 2015/104 IB lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

7)

Määruse (EL) 2015/104 IB lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

| 8) | Määruse (EL) 2015/104 IJ lisa asendatakse käesoleva määruse V lisaga. |
| --- | --- |

8)

Määruse (EL) 2015/104 IJ lisa asendatakse käesoleva määruse V lisaga.

| 9) | Määruse (EL) 2015/104 III lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisa tekstiga. |
| --- | --- |

9)

Määruse (EL) 2015/104 III lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisa tekstiga.

| 10) | Määruse (EL) 2015/104 IV lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisaga. |
| --- | --- |

10)

Määruse (EL) 2015/104 IV lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisaga.

| 11) | Määruse (EL) 2015/104 VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisale. |
| --- | --- |

11)

Määruse (EL) 2015/104 VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 43/2014 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkte 3, 6, 7, 8, 9, 10, ja 11 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. märts 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/104, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Komisjoni 26. jaanuari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/111, millega kehtestatakse meetmed, et leevendada huntahvena (Dicentrarchus labrax) varude säilimisele avalduvat tõsist ohtu Keldi meres, La Manche'i väinas, Iiri meres ja Põhjamere lõunaosas (ELT L 20, 27.1.2015, lk 31).

3

Dicentrarchus labrax

(4)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

4

(5)  Nõukogu 20. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 43/2014, millega määratakse 2014. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 24, 28.1.2014, lk 1).

5

---

I LISA

Määruse (EL) 2015/104 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | esimesse tabelisse (ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Deania calcea järgmine kanne:








  „Dicentrarchus labrax | BSS | huntahven” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

esimesse tabelisse (ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Deania calcea järgmine kanne:

„Dicentrarchus labrax

BSS

huntahven”

;

| 2) | teise tabelisse (tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast ümarat helerai käsitlevat kannet järgmine kanne:







  „huntahven | BSS | Dicentrarchus labrax” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

teise tabelisse (tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast ümarat helerai käsitlevat kannet järgmine kanne:

„huntahven

BSS

Dicentrarchus labrax”

.

---

II LISA

| Liik: | Railased

  Railised | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 233 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Taani | 9 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Saksamaa | 11 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Prantsusmaa | 36 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Madalmaad | 198 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Ühendkuningriik | 895 (1)
   (2)
   (3) | | |
| Liit | 1 382 (1)
   (3) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 1 382 (3) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Railased

Railised

Püügipiirkond:

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

(SRX/2AC4-C)

Belgia

233 (1)
   (2)
   (3)

Taani

9 (1)
   (2)
   (3)

Saksamaa

11 (1)
   (2)
   (3)

Prantsusmaa

36 (1)
   (2)
   (3)

Madalmaad

198 (1)
   (2)
   (3)

Ühendkuningriik

895 (1)
   (2)
   (3)

Liit

1 382 (1)
   (3)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 382 (3)

---

(1)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi.

1

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

(2)  Kaaspüügi kvoot. See liik ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes.

2

(3)  Ei kohaldata sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleksi (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ja täht-sünkrai (Amblyraja radiata) puhul. Juhupüügi korral ei tohi kõnealust liiki kahjustada. Kõnealuse liigi isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealuse liigi kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

3

Dipturus batis

Dipturus

flossada

Dipturus

intermedia

Amblyraja radiata

---

III LISA

| Liik: | Tobiad

  Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed
  (SAN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 0 | | |
| Ühendkuningriik | 0 | | |
| Liit | 0 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Tobiad

Ammodytes spp.

Püügipiirkond:

IV püügipiirkonna Norra veed

(SAN/04-N.)

Taani

0

Ühendkuningriik

0

Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Tobiad

  Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 336 964 (2) | | |
| Ühendkuningriik | 7 366 (2) | | |
| Saksamaa | 515 (2) | | |
| Rootsi | 12 374 (2) | | |
| Liit | 357 219 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 357 219 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |

Liik:

Tobiad

Ammodytes spp.

Püügipiirkond:

IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1)

Taani

336 964 (2)

Ühendkuningriik

7 366 (2)

Saksamaa

515 (2)

Rootsi

12 374 (2)

Liit

357 219

Lubatud kogupüük (TAC)

357 219

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

| Liik: | Megrimid

  Lepidorhombus spp | Püügipiirkond: | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 470 (3)
   (5) | | |
| Hispaania | 5 216 (3)
   (4) | | |
| Prantsusmaa | 6 329 (3)
   (4) | | |
| Iirimaa | 2 878 (3)
   (5) | | |
| Ühendkuningriik | 2 492 (3)
   (5) | | |
| Liit | 17 385 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 17 385 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |

Liik:

Megrimid

Lepidorhombus spp

Püügipiirkond:

VII

(LEZ/07.)

Belgia

470 (3)
   (5)

Hispaania

5 216 (3)
   (4)

Prantsusmaa

6 329 (3)
   (4)

Iirimaa

2 878 (3)
   (5)

Ühendkuningriik

2 492 (3)
   (5)

Liit

17 385

Lubatud kogupüük (TAC)

17 385

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.

| Liik: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiir kond: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 30 106 (6)
   (8) | | |
| Saksamaa | 11 706 (6)
   (8) | | |
| Hispaania | 25 524 (6)
   (7)
   (8) | | |
| Prantsusmaa | 20 952 (6)
   (8) | | |
| Iirimaa | 23 313 (6)
   (8) | | |
| Madalmaad | 36 711 (6)
   (8) | | |
| Portugal | 2 371 (6)
   (7)
   (8) | | |
| Rootsi | 7 447 (6)
   (8) | | |
| Ühendkuningriik | 39 065 (6)
   (8) | | |
| Liit | 197 195 (6)
   (8) | | |
| Norra | 102 605 | | |
| Fääri saared | 15 000 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC |

Liik:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Püügipiir kond:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(WHB/1X14)

Taani

30 106 (6)
   (8)

Saksamaa

11 706 (6)
   (8)

Hispaania

25 524 (6)
   (7)
   (8)

Prantsusmaa

20 952 (6)
   (8)

Iirimaa

23 313 (6)
   (8)

Madalmaad

36 711 (6)
   (8)

Portugal

2 371 (6)
   (7)
   (8)

Rootsi

7 447 (6)
   (8)

Ühendkuningriik

39 065 (6)
   (8)

Liit

197 195 (6)
   (8)

Norra

102 605

Fääri saared

15 000

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik: | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12°W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | 0 (9)
   (10) | | |
| Fääri saared | 35 000 (11)
   (12) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

Micromesistius poutassou

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12°W

(WHB/24A567)

Norra

0 (9)
   (10)

9

10

Fääri saared

35 000 (11)
   (12)

11

12

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

| Liik: | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 1 818 | | |
| Madalmaad | 17 | | |
| Rootsi | 73 | | |
| Ühendkuningriik | 538 | | |
| Liit | 2 446 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 2 446 | | Analüütiline TAC |

Liik:

Liik:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

(PRA/2AC4-C)

Taani

1 818

Madalmaad

17

Rootsi

73

Ühendkuningriik

538

Liit

2 446

Lubatud kogupüük (TAC)

2 446

Analüütiline TAC

| Liik: | Railased

  Railised | Püügipiirkond: | VIa, VIb ja VIIa–c, VIIe–k püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 725 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Eesti | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Prantsusmaa | 3 255 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Saksamaa | 10 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Iirimaa | 1 048 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Leedu | 17 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Madalmaad | 3 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Portugal | 18 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Hispaania | 876 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Ühendkuningriik | 2 076 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Liit | 8 032 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 8 032 (14) | | Ennetuslik TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. |

Liik:

Liik:

Railased

Railised

Railised

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIa, VIb ja VIIa–c, VIIe–k püügipiirkonna liidu veed

(SRX/67AKXD)

Belgia

725 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Eesti

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Prantsusmaa

3 255 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Saksamaa

10 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Iirimaa

1 048 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Leedu

17 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Madalmaad

3 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Portugal

18 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Hispaania

876 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Ühendkuningriik

2 076 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Liit

8 032 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Lubatud kogupüük (TAC)

8 032 (14)

14

Ennetuslik TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.

| Liik: | Railased

  Railised | Püügipiirkond: | VIId püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 72 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Prantsusmaa | 602 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Madalmaad | 4 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Ühendkuningriik | 120 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Liit | 798 (16)
   (17)
   (18) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 798 (17) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

Railased

Railised

Railised

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIId püügipiirkonna liidu veed

(SRX/07D.)

Belgia

72 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Prantsusmaa

602 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Madalmaad

4 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Ühendkuningriik

120 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Liit

798 (16)
   (17)
   (18)

16

17

18

Lubatud kogupüük (TAC)

798 (17)

17

Ennetuslik TAC

| Liik: | Railased

  Railised | Püügipiirkond: | VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 7 (19)
   (20) | | |
| Prantsusmaa | 1 298 (19)
   (20) | | |
| Portugal | 1 051 (19)
   (20) | | |
| Hispaania | 1 057 (19)
   (20) | | |
| Ühendkuningriik | 7 (19)
   (20) | | |
| Liit | 3 420 (19)
   (20) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 3 420 (20) | | Ennetuslik TAC |

Liik:

Liik:

Railased

Railised

Railised

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIII ja IX püügipiirkonna liidu veed

(SRX/89-C.)

Belgia

7 (19)
   (20)

19

20

Prantsusmaa

1 298 (19)
   (20)

19

20

Portugal

1 051 (19)
   (20)

19

20

Hispaania

1 057 (19)
   (20)

19

20

Ühendkuningriik

7 (19)
   (20)

19

20

Liit

3 420 (19)
   (20)

19

20

Lubatud kogupüük (TAC)

3 420 (20)

20

Ennetuslik TAC

| Liik: | Harilik makrell

  Scomber scombrus | Püügipiirkond: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 26 766 | | |
| Hispaania | 28 | | |
| Eesti | 223 | | |
| Prantsusmaa | 17 846 | | |
| Iirimaa | 89 220 | | |
| Läti | 164 | | |
| Leedu | 164 | | |
| Madalmaad | 39 033 | | |
| Poola | 1 885 | | |
| Ühendkuningriik | 245 363 | | |
| Liit | 420 692 | | |
| Norra | 18 852 (21)
   (22) | | |
| Fääri saared | 39 824 (23) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. |

Liik:

Liik:

Harilik makrell

Scomber scombrus

Scomber scombrus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(MAC/2CX14-)

Saksamaa

26 766

Hispaania

28

Eesti

223

Prantsusmaa

17 846

Iirimaa

89 220

Läti

164

Leedu

164

Madalmaad

39 033

Poola

1 885

Ühendkuningriik

245 363

Liit

420 692

Norra

18 852 (21)
   (22)

21

22

Fääri saared

39 824 (23)

23

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

---

(1)  Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvates vetes.

1

(2)  Ilma, et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 %st kvoodist (OT1/*2A3A4), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest tobiaslaste kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.

2

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool osutatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:

| Püügipiirkond | : | Tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

Püügipiirkond

:

Tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/234_1)

(SAN/234_2)

(SAN/234_3)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7)

Taani

125 459

27 355

179 227

4 717

0

206

0

Ühendkuningriik

2 742

598

3 918

103

0

5

0

Saksamaa

192

42

274

7

0

0

0

Rootsi

4 607

1 005

6 581

173

0

8

0

Liit

133 000

29 000

190 000

5 000

0

219

0

Kokku

133 000

29 000

190 000

5 000

0

219

0

(3)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.

3

(4)  5 % sellest kvoodist võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).

4

(5)  5 % sellest kvoodist võib kasutada VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeele sihtpüügil.

5

(6)  Eritingimus: millest järgmist protsenti võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalanduspiirkonnas (WHB/*NZJM1): 0 %

6

(7)  Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ja CECAF 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.

7

(8)  Eritingimus: liidu kasutatava 35 000 tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri vetes (WHB/*05B-F) püüda järgmise protsendi: 17,7 %.

8

(9)  Arvestatakse maha rannikuäärsete riikide kokkuleppe alusel kehtestatud Norra püügi piirnormidest.

9

(10)  Eritingimus: IV püügipiirkonna (WHB/*04 A-C) püük ei või olla suurem kui järgmine kogus: 0.

10

IV püügipiirkonna püügi piirnorm ulatub järgmise protsendini Norra juurdepääsukvoodist: 0 %.

(11)  Arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormidest.

11

(12)  Eritingimus: võidakse püüda ka VIb püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). IVa püügipiirkonna (WHB/*04 A-C) püük ei või olla suurem kui järgmine kogus: 6 250.

12

(13)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), liivrai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi.

13

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja circularis

Raja fullonica

(14)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Musterrai kaaspüüki VIIe püügipiirkonnas võib lossida tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta ja et see on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes. Need sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud alades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (RJU/67AKXD). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid:

14

Raja undulata

| Liik: | Musterrai

  Raja undulata | Püügipiirkond: | VIIe püügipiirkonna liidu veed
  (RJU/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 9 | | |
| Eesti | 0 | | |
| Prantsusmaa | 41 | | |
| Saksamaa | 0 | | |
| Iirimaa | 13 | | |
| Leedu | 0 | | |
| Madalmaad | 0 | | |
| Portugal | 0 | | |
| Hispaania | 11 | | |
| Ühendkuningriik | 26 | | |
| Liit | 100 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 100 | | |

Liik:

Liik:

Musterrai

Raja undulata

Raja undulata

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIIe püügipiirkonna liidu veed

(RJU/67AKXD)

Belgia

9

Eesti

0

Prantsusmaa

41

Saksamaa

0

Iirimaa

13

Leedu

0

Madalmaad

0

Portugal

0

Hispaania

11

Ühendkuningriik

26

Liit

100

Lubatud kogupüük (TAC)

100

(15)  Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIId püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*07D.), see ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud alades. Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/*07D.), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/*07D.), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/*07D.), liivrai (Raja circularis) (RJI/*07D.), šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/*07D.) ja musterrai (Raja undulata) (RJU/*07D.) püügist teatatakse eraldi.

15

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja circularis

Raja fullonica

Raja undulata

(16)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/07D.) ja musterrai (Raja undulata) (RJU/07D.) püügist teatatakse eraldi.

16

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja undulata

(17)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Musterrai kaaspüüki käesoleva TACiga hõlmatud püügipiirkonnas võib lossida tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta ja et see on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes. Need sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud alades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (RJU/07D.). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid:

17

Raja undulata

| Liik: | Musterrai

  Raja undulata | Püügipiirkond: | VIId püügipiirkonna liidu veed
  (RJU/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 | | |
| Prantsusmaa | 8 | | |
| Madalmaad | 0 | | |
| Ühendkuningriik | 2 | | |
| Liit | 11 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 11 | | |

Liik:

Liik:

Musterrai

Raja undulata

Raja undulata

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIId püügipiirkonna liidu veed

(RJU/07D.)

Belgia

1

Prantsusmaa

8

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

2

Liit

11

Lubatud kogupüük (TAC)

11

(18)  Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*67AKD). Musterrai suhtes kohaldatakse seda eritingimust ainult VIIe püügipiirkonnas. Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/*67AKD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) ja musterrai (Raja undulata) (RJU/*67AKD) püügist teatatakse eraldi.

18

Leucoraja naevus

Raja clavata

Raja brachyura

Raja montagui

Raja microocellata

Raja undulata

(19)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/89-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) ja musterrai (Raja undulata) (RJU/89-C.) püügist teatatakse eraldi.

19

Leucoraja naevus

Raja brachyura

Raja clavata

Raja undulata

(20)  Ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Musterrai kaaspüüki VIIe püügipiirkonnas võib lossida tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta ja et see on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes. Need sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud alades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (SRX/89-C.). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid:

20

Raja undulata

| Liik: | Musterrai

  Raja undulata | Püügipiirkond: | VIII püügipiirkonna liidu veed
  (RJU/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | | |
| Prantsusmaa | 9 | | |
| Portugal | 8 | | |
| Hispaania | 8 | | |
| Ühendkuningriik | 0 | | |
| Liit | 25 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 25 | | |

Liik:

Liik:

Musterrai

Raja undulata

Raja undulata

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIII püügipiirkonna liidu veed

(RJU/89-C.)

Belgia

0

Prantsusmaa

9

Portugal

8

Hispaania

8

Ühendkuningriik

0

Liit

25

Lubatud kogupüük (TAC)

25

(21)  Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56°30′ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H).

21

(22)  Norra võib täiendavalt püüda juurdepääsukvoodist põhja pool 56° 30′ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N5630): 43 680.

22

(23)  See kogus arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormist (juurdepääsukvoot). Võib püüda üksnes VIa püügipiirkonnas põhja pool 56°30′ N (MAC/*6AN56). Siiski võib 1. jaanuarist kuni 15. veebruarini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini selle kvoodi alusel püüda ka IIa ja IVa (põhja pool 59° N) püügipiirkonna ELi piirkonnas (MAC/*24N59).

23

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades ega nendel ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed. Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2015 ja 1. september – 31. detsember 2015
  (MAC/*4 A-EN) | IIa püügipiirkonna Norra veed
  (MAC/*2AN-) | Fääri saarte veed
  (MAC/*FRO2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 16 154 | 2 176 | 2 228 |
| Prantsusmaa | 10 770 | 1 449 | 1 485 |
| Iirimaa | 53 847 | 7 254 | 7 426 |
| Madalmaad | 23 557 | 3 172 | 3 249 |
| Ühendkuningriik | 148 087 | 19 952 | 20 424 |
| Liit | 252 415 | 34 003 | 34 812 |

IIa püügipiirkonna liidu veed; IVa püügipiirkonna liidu ja Norra veed. Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2015 ja 1. september – 31. detsember 2015

(MAC/*4 A-EN)

IIa püügipiirkonna Norra veed

(MAC/*2AN-)

Fääri saarte veed

(MAC/*FRO2)

Saksamaa

16 154

2 176

2 228

Prantsusmaa

10 770

1 449

1 485

Iirimaa

53 847

7 254

7 426

Madalmaad

23 557

3 172

3 249

Ühendkuningriik

148 087

19 952

20 424

Liit

252 415

34 003

34 812

---

IV LISA

| Liik: | Heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 6 (1) | | |
| Taani | 6 314 (1) | | |
| Saksamaa | 1 105 (1) | | |
| Hispaania | 21 (1) | | |
| Prantsusmaa | 272 (1) | | |
| Iirimaa | 1 634 (1) | | |
| Madalmaad | 2 259 (1) | | |
| Poola | 319 (1) | | |
| Portugal | 21 (1) | | |
| Soome | 98 (1) | | |
| Rootsi | 2 339 (1) | | |
| Ühendkuningriik | 4 036 (1) | | |
| Liit | 18 424 (1) | | |
| Fääri saared | 9 000 (2)
   (3) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei ole kehtestatud | | Analüütiline TAC |

Liik:

Heeringas

Clupea harengus

Püügipiirkond:

I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

(HER/1/2-)

Belgia

6 (1)

Taani

6 314 (1)

Saksamaa

1 105 (1)

Hispaania

21 (1)

Prantsusmaa

272 (1)

Iirimaa

1 634 (1)

Madalmaad

2 259 (1)

Poola

319 (1)

Portugal

21 (1)

Soome

98 (1)

Rootsi

2 339 (1)

Ühendkuningriik

4 036 (1)

Liit

18 424 (1)

Fääri saared

9 000 (2)
   (3)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei ole kehtestatud

---

(1)  Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond ja liidu veed.

1

(2)  Võib kalastada liidu vetes põhja pool 62° N.

2

(3)  Arvestatakse maha Fääri saarte püügi piirnormidest.

3

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse kalanduspiirkonnas (HER/*2AJMN)

0

| | II, Vb põhja pool 62o N (Fääri saarte veed) (HER/2 A 5B-F) |
| --- | --- |
| Belgia | 3 |
| Taani | 3 084 |
| Saksamaa | 540 |
| Hispaania | 10 |
| Prantsusmaa | 133 |
| Iirimaa | 798 |
| Madalmaad | 1 104 |
| Poola | 156 |
| Portugal | 10 |
| Soome | 48 |
| Rootsi | 1 143 |
| Ühendkuningriik | 1 971 |

II, Vb põhja pool 62o N (Fääri saarte veed) (HER/2 A 5B-F)

o

Belgia

3

Taani

3 084

Saksamaa

540

Hispaania

10

Prantsusmaa

133

Iirimaa

798

Madalmaad

1 104

Poola

156

Portugal

10

Soome

48

Rootsi

1 143

Ühendkuningriik

1 971

---

V LISA

„IJ LISA

SPRFMO KONVENTSIOONI ALA

| Liik: | Tšiili stauriid

  Trachurus murphyi | Püügipiirkond: | SPRFMO konventsiooni ala
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 7 067,15 | | |
| Madalmaad | 7 660,06 | | |
| Leedu | 4 917,50 | | |
| Poola | 8 455,29 | | |
| Liit | 28 100 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.” |

Liik:

Tšiili stauriid

Trachurus murphyi

Püügipiirkond:

SPRFMO konventsiooni ala

(CJM/SPRFMO)

Saksamaa

7 067,15

Madalmaad

7 660,06

Leedu

4 917,50

Poola

8 455,29

Liit

28 100

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.”

---

VI LISA

„III LISA

KOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE LIIDU LAEVADE PÜÜGILUBADE MAKSIMAALNE ARV

| Püügipiirkond | Püügiliik | Kalapüügilubade arv | Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalanduspiirkond | Heeringas, põhja pool 62° 00′ N | Kehtestatakse hiljem | DK | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| DE | Kehtestatakse hiljem |
| FR | Kehtestatakse hiljem |
| IE | Kehtestatakse hiljem |
| NL | Kehtestatakse hiljem |
| PL | Kehtestatakse hiljem |
| SV | Kehtestatakse hiljem |
| UK | Kehtestatakse hiljem |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00′N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Jaotamata | 2 |
| Harilik makrell (1) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | 70 |
| Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62°00′N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28′ N ja ida pool 6°30′ W | 8 (2) | Ei kohaldata | 4 |
| Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad tegutseda piirkondades, mis jäävad 61°20′ N ja 62°00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61° 30′ N ja lääne pool 9° 00′ W ning piirkonnas 7° 00′ W ja 9° 00′ W vahel, lõuna pool 60° 30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30′ N, 7° 00′ W ning 60° 00′ N, 6° 00′ W vahel kulgevat joont | 70 | DE (3) | 8 | 20 (4) |
| FR (3) | 12 |
| Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid | 70 | Ei kohaldata | 22 (4) |
| Põhjaputassuu püük. Püügiloaga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, et moodustuksid paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond” | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Õngepüük | 10 | UK | 10 | 6 |
| Harilik makrell | 12 | DK | 1 | 12 |
| BE | 0 |
| DE | 1 |
| FR | 1 |
| IE | 2 |
| NL | 1 |
| SE | 1 |
| UK | 5 |
| Heeringas, põhja pool 62° 00′ N | 20 | DK | 5 | |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |

Püügipiirkond

Püügiliik

Kalapüügilubade arv

Kalapüügilubade jaotamine liikmesriikide vahel

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalanduspiirkond

Heeringas, põhja pool 62° 00′ N

Kehtestatakse hiljem

DK

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

DE

Kehtestatakse hiljem

FR

Kehtestatakse hiljem

IE

Kehtestatakse hiljem

NL

Kehtestatakse hiljem

PL

Kehtestatakse hiljem

SV

Kehtestatakse hiljem

UK

Kehtestatakse hiljem

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00′N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Jaotamata

2

Harilik makrell (1)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

70

Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62°00′N

480

DK

450

150

UK

30

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28′ N ja ida pool 6°30′ W

8 (2)

Ei kohaldata

4

Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. 1. märtsist kuni 31. maini ning 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini võivad kõnealused laevad tegutseda piirkondades, mis jäävad 61°20′ N ja 62°00′ N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61° 30′ N ja lääne pool 9° 00′ W ning piirkonnas 7° 00′ W ja 9° 00′ W vahel, lõuna pool 60° 30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60° 30′ N, 7° 00′ W ning 60° 00′ N, 6° 00′ W vahel kulgevat joont

70

DE (3)

8

20 (4)

FR (3)

12

Põhjaatlandi süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning mille puhul on võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid

70

Ei kohaldata

22 (4)

Põhjaputassuu püük. Püügiloaga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, et moodustuksid paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Õngepüük

10

UK

10

6

Harilik makrell

12

DK

1

12

BE

0

DE

1

FR

1

IE

2

NL

1

SE

1

UK

5

Heeringas, põhja pool 62° 00′ N

20

DK

5

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

---

(1)  Ilma et see mõjutaks Rootsile Norra poolt vastavalt väljakujunenud tavale antud täiendavaid litsentse.

1

(2)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel.

2

(3)  Need arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.

3

(4)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest.””

4

---

VII LISA

„IV LISA

ICCATI KONVENTSIOONI ALA
   (1)

1.   Liidu söödalaevade ja landipüügilaevade maksimaalne arv, kellel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm:

| Hispaania | 60 |
| --- | --- |
| Prantsusmaa | 37 |
| Liit | 97 |

Hispaania

60

Prantsusmaa

37

Liit

97

2.   Liidu rannalähedase püügi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm:

| Hispaania | 151 |
| --- | --- |
| Prantsusmaa | 94 |
| Itaalia | 30 |
| Küpros | 6 (2) |
| Malta | 28 (3) |
| Liit | 309 |

Hispaania

151

Prantsusmaa

94

Itaalia

30

Küpros

6 (2)

Malta

28 (3)

Liit

309

3.   Liidu laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud kasvatamise eesmärgil aktiivselt püüda Aadria meres harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm:

| Horvaatia | 11 |
| --- | --- |
| Itaalia | 12 |
| Liit | 23 |

Horvaatia

11

Itaalia

12

Liit

23

4.   Liikmesriikide nende kalalaevade arv ja kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus, millele võib anda loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida

Tabel A

| Kalalaevade arv (4) |
| --- |
| | Küpros (5) | Kreeka (6) | Horvaatia | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta (7) |
| Seinnoodalaevad | 1 | 1 | 11 | 12 | 17 | 6 | 1 |
| Õngejadaga laevad | 6 (8) | 0 | 0 | 30 | 8 | 58 | 28 |
| Söödalaevad | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 70 | 0 |
| Käsiõngelaevad | 0 | 0 | 12 | 0 | 29 (9) | 1 | 0 |
| Traalerid | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 |
| Muud väikesemahulise kalapüügi laevad (10) | 0 | 21 | 0 | 0 | 94 | 83 | 0 |

Kalalaevade arv (4)

Küpros (5)

Kreeka (6)

Horvaatia

Itaalia

Prantsusmaa

Hispaania

Malta (7)

Seinnoodalaevad

1

1

11

12

17

6

1

Õngejadaga laevad

6 (8)

0

0

30

8

58

28

Söödalaevad

0

0

0

0

8

70

0

Käsiõngelaevad

0

0

12

0

29 (9)

1

0

Traalerid

0

0

0

0

57

0

0

Muud väikesemahulise kalapüügi laevad (10)

0

21

0

0

94

83

0

Tabel B

| Püügivõimsus (GT) |
| --- |
| | Küpros | Horvaatia | Kreeka | Itaalia | Prantsusmaa | Hispaania | Malta |
| Seinnoodalaevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Õngejadaga laevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Söödalaevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Käsiõngelaevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Traalerid | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Muud väikesemahulise kalapüügi laevad | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |

Püügivõimsus (GT)

Küpros

Horvaatia

Kreeka

Itaalia

Prantsusmaa

Hispaania

Malta

Seinnoodalaevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Õngejadaga laevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Söödalaevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Käsiõngelaevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Traalerid

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Muud väikesemahulise kalapüügi laevad

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

5.   Maksimaalne mõrdade arv, millele liikmesriigid on andnud hariliku tuuni püügi loa Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

| | Mõrdade arv (11) |
| --- | --- |
| Hispaania | 5 |
| Itaalia | 6 |
| Portugal | 2 |

Mõrdade arv (11)

Hispaania

5

Itaalia

6

Portugal

2

6.   Hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus ja kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus, mille iga liikmesriik võib eraldada oma kalakasvandustele Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

Tabel A

| Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus |
| --- |
| | Kalakasvanduste arv | Tootmisvõimsus (tonnides) |
| Hispaania | 14 | 11 852 |
| Itaalia | 15 | 13 000 |
| Kreeka | 2 | 2 100 |
| Küpros | 3 | 3 000 |
| Horvaatia | 7 | 7 880 |
| Malta | 8 | 12 300 |

Tuunide kasvatamise ja nuumamise maksimaalne võimsus

Kalakasvanduste arv

Tootmisvõimsus (tonnides)

Hispaania

14

11 852

Itaalia

15

13 000

Kreeka

2

2 100

Küpros

3

3 000

Horvaatia

7

7 880

Malta

8

12 300

Tabel B

| Kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides) |
| --- |
| Hispaania | 5 855 |
| Itaalia | 3 764 |
| Kreeka | 785 |
| Küpros | 2 195 |
| Horvaatia | 2 947 |
| Malta | 8 768 |

Kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalne kogus (tonnides)

Hispaania

5 855

Itaalia

3 764

Kreeka

785

Küpros

2 195

Horvaatia

2 947

Malta

8 768

---

(1)  1., 2. ja 3. jaos esitatud arvud võivad väheneda, et täita liidu rahvusvahelisi kohustusi.

1

(2)  Seda numbrit võib suurendada kümme korda, kui Küpros otsustab asendada ühe seinnoodalaeva kümne õngejadalaevaga, nagu on märgitud 4. jao tabeli A joonealuses märkuses 5.

2

(3)  Seda numbrit võib suurendada kümme korda, kui Malta otsustab asendada ühe seinnoodalaeva kümne õngejadalaevaga, nagu on märgitud 4. jao tabeli A joonealuses märkuses 7.

3

(4)  4. jao tabeli A arve võib veel suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.

4

(5)  Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni kümne õngejadalaevaga.

5

(6)  Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni kümne rannapüügilaevaga või ühe väikese seinnoodalaeva ja kolme rannapüügilaevaga.

6

(7)  Ühe keskmise suurusega seinnoodalaeva võib asendada kuni kümne õngejadalaevaga.

7

(8)  Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid.

8

(9)  Veoõngejadalaevad, mis püüavad Atlandi ookeani idaosas.

9

(10)  Mitmeotstarbelised laevad, mis kasutavad erinevaid püügivahendeid (õngejada, käsiõng, veoõngejada).

10

(11)  Seda arvu võib veelgi suurendada, tingimusel et liidu rahvusvahelised kohustused on täidetud.”

11

---

VIII LISA

„VIII LISA

LIIDU VETES KALASTAVATE KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜGILUBADEGA SEOTUD KVANTITATIIVSED PIIRANGUD

| Lipuriik | Püügiliik | Kalapüügilubade arv | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62o 00′ N | Kehtestatakse hiljem | Kehtestatakse hiljem |
| Fääri saared | Harilik makrell, VIa (põhja pool 56o 30′ N), IIa, IVa (põhja pool 59o N) püügipiirkonnad
  Stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o 30′ N), VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnad | 14 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62o 00′ N | 20 | |
| Heeringas, IIIa püügipiirkond | 4 | 4 |
| Tursiku töönduspüük, IV ja VIa (põhja pool 56o 30′ N) püügipiirkonnad (sealhulgas vältimatu põhjaputassuu kaaspüük) | 14 | 14 |
| Harilik molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, II, IVa, V, VIa (põhja pool 56o 30′ N), VIb ja VII (lääne pool 12o 00′ W) püügipiirkonnad | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16” |

Lipuriik

Püügiliik

Kalapüügilubade arv

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra

Heeringas, põhja pool 62o 00′ N

Kehtestatakse hiljem

Kehtestatakse hiljem

Fääri saared

Harilik makrell, VIa (põhja pool 56o 30′ N), IIa, IVa (põhja pool 59o N) püügipiirkonnad

Stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o 30′ N), VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnad

14

14

Heeringas, põhja pool 62o 00′ N

20

Heeringas, IIIa püügipiirkond

4

4

Tursiku töönduspüük, IV ja VIa (põhja pool 56o 30′ N) püügipiirkonnad (sealhulgas vältimatu põhjaputassuu kaaspüük)

14

14

Harilik molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, II, IVa, V, VIa (põhja pool 56o 30′ N), VIb ja VII (lääne pool 12o 00′ W) püügipiirkonnad

20

20

Sinine molva

16

16”

---

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/524,

27. märts 2015,

millega parandatakse rakendusmääruse (EL) nr 79/2012 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ja maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) bulgaariakeelset versiooni

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas, (1) eriti selle artikleid 14, 32, 48, 49 ja artikli 51 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 79/2012 (2) bulgaariakeelses versioonis on viga. Artiklites 2 ja 3 on vaja kustutada sõnad „Euroopa Liidu territooriumil”. Seepärast tuleb bulgaariakeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 79/2012 (2) bulgaariakeelses versioonis on viga. Artiklites 2 ja 3 on vaja kustutada sõnad „Euroopa Liidu territooriumil”. Seepärast tuleb bulgaariakeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas halduskoostöö alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas halduskoostöö alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Puudutab üksnes bulgaariakeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 268, 12.10.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 29, 1.2.2012, lk 13.

2

---

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/525,

27. märts 2015,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 669/2009 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse selle määruse I lisas loetletud mitteloomse sööda ja toidu (edaspidi „nimekiri”) impordi kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimise käigus määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas loetletud territooriumidele sisenemise kohtades. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 669/2009 (2) on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse selle määruse I lisas loetletud mitteloomse sööda ja toidu (edaspidi „nimekiri”) impordi kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimise käigus määruse (EÜ) nr 882/2004 I lisas loetletud territooriumidele sisenemise kohtades.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et seda nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 669/2009 artikliga 2 on ette nähtud, et seda nimekirja tuleb ajakohastada korrapäraselt ning vähemalt kord kvartalis, võttes arvesse vähemalt kõnealuses artiklis osutatud teabeallikaid.

| (3) | Viimasel ajal toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja olulisus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta. |
| --- | --- |

(3)

Viimasel ajal toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud toiduga seotud juhtumite sagedus ja olulisus, kolmandates riikides korraldatud Toidu- ja Veterinaarameti uurimiste tulemused ning liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 669/2009 artikli 15 kohaselt komisjonile esitatud kvartaliaruanded mitteloomse sööda ja toidu saadetiste kohta viitavad sellele, et nimekirja tuleks muuta.

| (4) | Eelkõige osutavad asjakohased teabeallikad, et Austraaliast pärit mandlite, USAst pärit pistaatsiapähklite ning Usbekistanist pärit kuivatatud aprikooside saadetiste puhul on tekkinud uued ohud, mistõttu tuleks nende toodete saadetiste puhul kehtestada kõrgendatud rangusastmega ametlikud kontrollid. Seega tuleks nimekirja lisada kanded kõnealuste saadetiste kohta. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige osutavad asjakohased teabeallikad, et Austraaliast pärit mandlite, USAst pärit pistaatsiapähklite ning Usbekistanist pärit kuivatatud aprikooside saadetiste puhul on tekkinud uued ohud, mistõttu tuleks nende toodete saadetiste puhul kehtestada kõrgendatud rangusastmega ametlikud kontrollid. Seega tuleks nimekirja lisada kanded kõnealuste saadetiste kohta.

| (5) | Lisaks tuleb muuta määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisas sätestatud lõppmärkusi tagamaks, et kõnealuse määruse kohaselt liikmesriikides tehtava kontrollimise käigus kontrollitaks vähemalt neid pestitsiide, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (3) artikli 29 lõike 2 kohaselt vastuvõetud kontrolliprogrammis ja mida saab analüüsida meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil. Samuti on asjakohane jätta alles eraldi lõppmärkused teatud pestitsiidide kohta, mida neis kontrolliprogrammides ei ole loetletud või mille puhul võib ühes või mitmes liikmesriigis olla analüüsimisel vaja kasutada ühe jäägi meetodit. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleb muuta määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisas sätestatud lõppmärkusi tagamaks, et kõnealuse määruse kohaselt liikmesriikides tehtava kontrollimise käigus kontrollitaks vähemalt neid pestitsiide, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (3) artikli 29 lõike 2 kohaselt vastuvõetud kontrolliprogrammis ja mida saab analüüsida meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil. Samuti on asjakohane jätta alles eraldi lõppmärkused teatud pestitsiidide kohta, mida neis kontrolliprogrammides ei ole loetletud või mille puhul võib ühes või mitmes liikmesriigis olla analüüsimisel vaja kasutada ühe jäägi meetodit.

| (6) | Järjepidevuse ja selguse huvides on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(6)

Järjepidevuse ja selguse huvides on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 669/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 669/2009 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 669/2009, 24. juuli 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 882/2004 seoses mitteloomse sööda ja toidu kõrgendatud rangusastmega ametliku kontrollimisega impordil ja muudetakse otsust 2006/504/EÜ (ELT L 194, 25.7.2009, lk 11).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005, 23. veebruar 2005, taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

3

---

LISA

„I LISA

Mitteloomne sööt ja toit, mille suhtes nähakse ette kõrgendatud rangusastmega ametlik kontrollimine määratud sisenemiskohtades

| Sööt ja toit
  (kavandatud kasutusotstarve) | CN-kood (1) | TARICi alamrubriik | Päritoluriik | Oht | Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rosinad | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Ohratoksiin A | 50 |
| (toit) | |
| — | Koorimata mandlid |

Sööt ja toit

(kavandatud kasutusotstarve)

CN-kood (1)

TARICi alamrubriik

Päritoluriik

Oht

Identsuse ja füüsilise kontrollimise sagedus (%)

Rosinad

0806 20

Afganistan (AF)

Ohratoksiin A

50

(toit)

—

Koorimata mandlid

| — | 0802 11 |
| --- | --- |

—

Austraalia (AU)

Aflatoksiinid

20

| — | Kooritud mandlid |
| --- | --- |

—

Kooritud mandlid

| — | 0802 12 |
| --- | --- |

—

(toit)

| — | Koorimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Koorimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasiilia (BR)

Aflatoksiinid

10

| — | Kooritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(sööt ja toit)

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00; |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00;

10

10

Kambodža (KH)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (3)

50

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Lehtseller (Apium graveolens)

ex 0709 40 00

20

Kambodža (KH)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (4)

50

(toit – värsked või jahutatud ürdid)

Brassica oleracea

(muu söödav kapsas perekonnast Brassica, Hiina spargelkapsas) (5)

ex 0704 90 90

40

Hiina (CN)

Pestitsiidide jäägid (2)

50

(toit – värske või jahutatud)

Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma

0902

Hiina (CN)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (6)

10

(toit)

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (7)

10

| — | Karella-kibekurk (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Karella-kibekurk (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikaani Vabariik (DO)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (7)

20

| — | Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Maasikad (värsked)

0810 10 00

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (8)

10

(toit)

Piprad (paprikad ja muud) (Capsicum spp.)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egiptus (EG)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (9)

10

(toit – värske, jahutatud või külmutatud)

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Beetlipipra lehed (Piper betle L.)

ex 1404 90 00

10

India (IN)

Salmonella (10)

50

(toit)

Seesamiseemned

1207 40 90

India (IN)

Salmonella (10)

20

(toit – värske või jahutatud)

| — | Capsicum annuum, terve |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, terve

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

0904 21 10

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0904 22 00

10

India (IN)

Aflatoksiinid

20

| — | Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, purustatud või jahvatatud

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved, kuivatatud viljad, v.a paprikad (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Perekonda Capsicum kuuluvate taimede terved, kuivatatud viljad, v.a paprikad (Capsicum annuum)

| — | Muskaatpähkel
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(toit – kuivatatud vürtsid)

Ensüümid, ensüümivalmistised

3507

India (IN)

Klooramfenikool

50

(sööt ja toit)

| — | Muskaatpähkel
  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskaatpähkel

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indoneesia (ID)

Aflatoksiinid

20

(toit – kuivatatud vürtsid)

| — | Herned (kaunadega) (poetamata) |
| --- | --- |

—

Herned (kaunadega) (poetamata)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 10 00

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00

40

40

Kenya (KE)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (11)

10

| — | Oad (kaunadega) (poetamata) |
| --- | --- |

—

Oad (kaunadega) (poetamata)

(toit – värske või jahutatud)

Münt

ex 1211 90 86;

30

Maroko (MA)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (12)

10

(toit – värsked või jahutatud ürdid)

ex 2008 99 99

70

Kuivatatud oad

0713 39 00

Nigeeria (NG)

Pestitsiidide jäägid (2)

50

(toit)

Lauaviinamarjad

0806 10 10

Peruu (PE)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (13)

10

(toit – värske)

Arbuusi (Egusi, Citrullus lanatus) seemned ja nendest saadud tooted

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinid

50

(toit)

| — | Koorimata maapähklid |
| --- | --- |

—

Koorimata maapähklid

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudaan (SD)

Aflatoksiinid

50

| — | Kooritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud maapähklid

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähklivõi |
| --- | --- |

—

Maapähklivõi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid |
| --- | --- |

—

Muul viisil töödeldud või konserveeritud maapähklid

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(sööt ja toit)

Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

ex 0709 60 99

20

Tai (TH)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (14)

10

(toit – värske või jahutatud)

Beetlipipra lehed (Piper betle L.)

ex 1404 90 00

10

Tai (TH)

Salmonella (10)

50

(toit)

| — | Spargeload
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Spargeload

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Tai (TH)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (15)

20

| — | Baklažaanid |
| --- | --- |

—

Baklažaanid

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

| — | Kuivatatud aprikoosid |
| --- | --- |

—

Kuivatatud aprikoosid

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Türgi (TR)

Sulfitid (16)

10

| — | Aprikoosid, muul viisil töödeldud või konserveeritud |
| --- | --- |

—

Aprikoosid, muul viisil töödeldud või konserveeritud

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(toit)

| — | Paprikad (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Paprikad (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Türgi (TR)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (17)

10

(toit – värske, jahutatud või külmutatud köögivili)

Viinamarjalehed

ex 2008 99 99

11; 19

Türgi (TR)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (18)

20

(toit)

| — | Koorimata pistaatsiapähklid |
| --- | --- |

—

Koorimata pistaatsiapähklid

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid (US)

Aflatoksiinid

20

| — | Kooritud pistaatsiapähklid |
| --- | --- |

—

Kooritud pistaatsiapähklid

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

(toit)

| — | Kuivatatud aprikoosid |
| --- | --- |

—

Kuivatatud aprikoosid

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Usbekistan (UZ)

Sulfitid (16)

50

| — | Aprikoosid, muul viisil töödeldud või konserveeritud |
| --- | --- |

—

Aprikoosid, muul viisil töödeldud või konserveeritud

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(toit)

Rosinad

0806 20

Usbekistan (UZ)

Ohratoksiin A

50

(toit)

| — | Koriandrilehed |
| --- | --- |

—

Koriandrilehed

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (19)

20

| — | Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik) |
| --- | --- |

—

Basiilik (püha basiilik, vürtsbasiilik)

| — | ex 1211 90 86;
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86;

ex 2008 99 99

20

75

| — | Münt |
| --- | --- |

—

Münt

| — | ex 1211 90 86;
  ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86;

ex 2008 99 99

30

70

| — | Petersell |
| --- | --- |

—

Petersell

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(toit – värsked või jahutatud ürdid)

| — | Pitaia (draakonivili) |
| --- | --- |

—

Pitaia (draakonivili)

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vietnam (VN)

Pestitsiidide jäägid (2)
   (19)

20

| — | Söödav muskushibisk |
| --- | --- |

—

Söödav muskushibisk

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

| — | Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Piprad (v.a paprika) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(toit – värske või jahutatud)

---

(1)  Kui mingi CN-koodi alla kuuluvatest toodetest on vaja üle vaadata üksnes teatav osa ja kõnealuse koodi all puudub konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „ex”.

1

(2)  Nende pestitsiidide jäägid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 396/2005 (taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1)) artikli 29 lõike 2 kohaselt vastu võetud kontrolliprogrammis ja mida saab analüüsida meetodikombinatsioonidel GC-MS ja LC-MS põhineval multimeetodil (pestitsiide tuleb kontrollida ainult taimsetes toodetes või nende pinnal).

2

(3)  Eelkõige kloorbufaamijäägid.

3

(4)  Eelkõige fentoaadijäägid.

4

(5)  Brassica oleracea L. convari sordid. Botrytis (L.) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Tuntakse ka nimetuste „Kai Lan”, „Gai Lan”, „Gailan”, „Kailan”, „Chinese bare Jielan” all.

5

Brassica oleracea

Botrytis

var.

(6)  Eelkõige trifluraliinijäägid.

6

(7)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, aldikarb (aldikarbi, selle sulfoksiidi ja sulfooni summa, väljendatud aldikarbina), amitraas (amitraas, sealhulgas 2,4-dimetüülaniliiniosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud amitraasina), diafentiuroon, dikofool (p,p′- ja o,p′-isomeeri summa), ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam) ning metiokarb (metiokarbi ning metiokarbsulfoksiidi ja -sulfooni summa, väljendatud metiokarbina).

7

(8)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: heksaflumuroon, metiokarb (metiokarbi ning metiokarbsulfoksiidi ja -sulfooni summa, väljendatud metiokarbina), fentoaat ja metüültiofanaat.

8

(9)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: dikofool (p,p′- ja o,p′-isomeeri summa), dinotefuraan, folpeet, prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolosa sisaldavad metaboliidid, väljendatud prokloraasina), metüültiofanaat ja triforiin.

9

(10)  Standardmeetod EN/ISO 6579 või sertifitseeritud meetod, mis on valideeritud nimetatud standardmeetodi alusel, kooskõlas komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1)) artikliga 5.

10

(11)  Eelkõige atsetaadi- ja diafentiuroonijäägid.

11

(12)  Eelkõige flubeendiamiidijäägid.

12

(13)  Eelkõige etefoonijäägid.

13

(14)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: formetanaat (formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat-vesinikkloriidina), protiofoss ja triforiin.

14

(15)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: atsefaat, dikrotofoss, protiofoss, kvinalfoss ja triforiin.

15

(16)  Standardmeetodid: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 või ISO 5522:1981.

16

(17)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: diafentiuroon, formetanaat (formetanaadi ja selle soolade summa, väljendatud formetanaat-vesinikkloriidina) ja metüültiofanaat.

17

(18)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam) ja metrafenoon.

18

(19)  Eelkõige järgmiste pestitsiidide jäägid: ditiokarbamaadid (ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam), fentoaat ja kvinalfoss.”

19

---

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/526,

27. märts 2015,

millega muudetakse Ameerika Ühendriikides esinenud uute kõrge patogeensusega linnugripi puhangute tõttu määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4 ja artikli 9 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1, artikli 24 lõiget 2 ja artikli 25 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise ja läbi liidu toimuva veo suhtes, kaasa arvatud ladustamine läbiveo ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise ja läbi liidu toimuva veo suhtes, kaasa arvatud ladustamine läbiveo ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemisest lubatud käesoleva määrusega hõlmatud kaupu liitu importida või liidust läbi vedada. Kõnealust piirkondadeks jaotamist tunnustati määrusega (EÜ) nr 798/2008, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/243 (4) ja rakendusmäärusega (EL) 2015/342, (5) pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid California, Idaho, Oregoni ja Washingtoni osariigis. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemisest lubatud käesoleva määrusega hõlmatud kaupu liitu importida või liidust läbi vedada. Kõnealust piirkondadeks jaotamist tunnustati määrusega (EÜ) nr 798/2008, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/243 (4) ja rakendusmäärusega (EL) 2015/342, (5) pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid California, Idaho, Oregoni ja Washingtoni osariigis.

| (4) | Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (6) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva haiguspuhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (6) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva haiguspuhangu korral.

| (5) | Ameerika Ühendriigid kinnitasid, et California, Oregoni, Minnesota ja Washingtoni osariigi kodulinnukarjades on 2015. aasta veebruaris ja märtsis esinenud uusi kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5 puhanguid. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe kõnealustest osariikidest liitu eksporditavatele kaubasaadetistele veterinaarsertifikaatide väljastamise. Samuti on Ameerika Ühendriigid rakendanud kõrge patogeensusega linnugripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(5)

Ameerika Ühendriigid kinnitasid, et California, Oregoni, Minnesota ja Washingtoni osariigi kodulinnukarjades on 2015. aasta veebruaris ja märtsis esinenud uusi kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5 puhanguid. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe kõnealustest osariikidest liitu eksporditavatele kaubasaadetistele veterinaarsertifikaatide väljastamise. Samuti on Ameerika Ühendriigid rakendanud kõrge patogeensusega linnugripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (6) | Pärast eespool nimetatud puhanguid California, Oregoni, Minnesota ja Washingtoni osariigis esitasid Ameerika Ühendriigid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise alusel ning vastavalt kokkuleppes sätestatud kohustustele ja Ameerika Ühendriikide antud garantiidele on asjakohane muuta teatavate kaupade liitu toomise piiranguid nii, et need hõlmaksid kogu Minnesota osariiki ning California, Oregoni ja Washingtoni osariikide neid osi, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on seoses praeguste puhangutega kehtestanud piirangud. |
| --- | --- |

(6)

Pärast eespool nimetatud puhanguid California, Oregoni, Minnesota ja Washingtoni osariigis esitasid Ameerika Ühendriigid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks, ning komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise alusel ning vastavalt kokkuleppes sätestatud kohustustele ja Ameerika Ühendriikide antud garantiidele on asjakohane muuta teatavate kaupade liitu toomise piiranguid nii, et need hõlmaksid kogu Minnesota osariiki ning California, Oregoni ja Washingtoni osariikide neid osi, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on seoses praeguste puhangutega kehtestanud piirangud.

| (7) | Peale selle on Ameerika Ühendriigid teatanud, et pärast hädatapmist on lõpule viidud nende ettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, kus 2014. aasta detsembri keskpaigast kuni 2015. aasta jaanuari keskpaigani esines taudipuhanguid. On asjakohane määrata kindlaks kuupäevad, millal neid territooriumi osasid, mille suhtes kehtestati seoses kõnealuste taudipuhangutega veterinaarpiirangud, võib uuesti käsitada kõrge patogeensusega linnugripist vabana ning millal võib nendest osadest pärit teatavaid linnukasvatussaadusi uuesti lubada liitu importida. |
| --- | --- |

(7)

Peale selle on Ameerika Ühendriigid teatanud, et pärast hädatapmist on lõpule viidud nende ettevõtete puhastamine ja desinfitseerimine, kus 2014. aasta detsembri keskpaigast kuni 2015. aasta jaanuari keskpaigani esines taudipuhanguid. On asjakohane määrata kindlaks kuupäevad, millal neid territooriumi osasid, mille suhtes kehtestati seoses kõnealuste taudipuhangutega veterinaarpiirangud, võib uuesti käsitada kõrge patogeensusega linnugripist vabana ning millal võib nendest osadest pärit teatavaid linnukasvatussaadusi uuesti lubada liitu importida.

| (8) | Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas esitatud kannet Ameerika Ühendriikide kohta, et võtta arvesse praegust epidemioloogilist olukorda kõnealuses kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas esitatud kannet Ameerika Ühendriikide kohta, et võtta arvesse praegust epidemioloogilist olukorda kõnealuses kolmandas riigis.

| (9) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/243, 13. veebruar 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 41, 17.2.2015, lk 5).

4

(5)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/342, 2. märts 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 60, 4.3.2015, lk 31).

5

(6)  Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid ja mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 1998/258/EÜ (EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1).

6

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Ameerika Ühendriike käsitlev kanne järgmisega:

| Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused | Eritingimused | Linnugripi seire staatus | Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus | Salmonella tõrje staatus (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | Lisatagatised | Lõppkuupäev (1) | Alguskuupäev (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Ameerika Ühendriigid | US-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Ameerika Ühendriikide piirkond, välja arvatud US-2 territoorium | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1” |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Ameerika Ühendriikide piirkond, mille moodustavad järgmised alad: | | | | | | | | |
| US-2.1 | Washingtoni osariik | Bentoni maakond |

Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Eritingimused

Linnugripi seire staatus

Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus

Salmonella tõrje staatus (7)

Näidis(ed)

Lisatagatised

Lõppkuupäev (1)

Alguskuupäev (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

„US – Ameerika Ühendriigid

US-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

US-1

Ameerika Ühendriikide piirkond, välja arvatud US-2 territoorium

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1”

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Ameerika Ühendriikide piirkond, mille moodustavad järgmised alad:

US-2.1

Washingtoni osariik

Bentoni maakond

| | Franklini maakond |
| --- | --- |

Franklini maakond

WGM

VIII

P2

19.12.2014

7.4.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.2

Washingtoni osariik

Clallami maakond

WGM

VIII

P2

19.12.2014

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.3

Washingtoni osariik

Okanogani maakond (1)

| a) | Põhjas: Teede US 97 WA 20 ja S. Janis Road ristmikult pöörata paremale: S. Janis Road. Pöörata vasakule: McLaughlin Canyon Road; seejärel paremale: Hardy Road; ja vasakule: Chewilken Valley Road. |
| --- | --- |

a)

Põhjas: Teede US 97 WA 20 ja S. Janis Road ristmikult pöörata paremale: S. Janis Road. Pöörata vasakule: McLaughlin Canyon Road; seejärel paremale: Hardy Road; ja vasakule: Chewilken Valley Road.

| b) | Idas: Teelt Chewilken Valley Road paremale: JH Green Road; seejärel vasakule: Hosheit Road; seejärel vasakule: Tedrow Trail Road; seejärel vasakule: Brown Pass Road; kuni Colville Tribe'i piirini. Mööda Colville Tribe'i piiri läände ja siis lõunasse, kuni see ristub teega US 97 WA 20. |
| --- | --- |

b)

Idas: Teelt Chewilken Valley Road paremale: JH Green Road; seejärel vasakule: Hosheit Road; seejärel vasakule: Tedrow Trail Road; seejärel vasakule: Brown Pass Road; kuni Colville Tribe'i piirini. Mööda Colville Tribe'i piiri läände ja siis lõunasse, kuni see ristub teega US 97 WA 20.

| c) | Lõunas: Pöörata paremale: US 97 WA 20; seejärel vasakule: Cherokee Road; seejärel paremale: Robinson Canyon Road. Pöörata vasakule: Bide A Wee Road; seejärel vasakule: Duck Lake Road; seejärel paremale: Soren Peterson Road; seejärel vasakule: Johnson Creek Road; ja seejärel paremale: George Road. Pöörata vasakule: Wetherstone Road; seejärel paremale: Eplay Road. |
| --- | --- |

c)

Lõunas: Pöörata paremale: US 97 WA 20; seejärel vasakule: Cherokee Road; seejärel paremale: Robinson Canyon Road. Pöörata vasakule: Bide A Wee Road; seejärel vasakule: Duck Lake Road; seejärel paremale: Soren Peterson Road; seejärel vasakule: Johnson Creek Road; ja seejärel paremale: George Road. Pöörata vasakule: Wetherstone Road; seejärel paremale: Eplay Road.

| d) | Läänes: Eplay Roadilt paremale: Conconully Road/6th Avenue N.; seejärel vasakule: Green Lake Road; seejärel paremale Salmon Creek Road; seejärel paremale: Happy Hill Road; seejärel vasakule: Conconully Road (muutub Main Street'iks). Pöörata paremale: Broadway; seejärel vasakule: C Street; seejärel paremale: Lake Street E; seejärel paremale: Sinlahekin Road; seejärel paremale: S. Fish Lake Road; seejärel paremale: Fish Lake Road. Pöörata vasakule: N. Pine Creek Road; seejärel paremale: Henry Road (muutub teeks N. Pine Creek Road); seejärel paremale: Indian Springs Road; seejärel paremale: Hwy 7, mis jõuab välja teele US 97 WA 20. |
| --- | --- |

d)

Läänes: Eplay Roadilt paremale: Conconully Road/6th Avenue N.; seejärel vasakule: Green Lake Road; seejärel paremale Salmon Creek Road; seejärel paremale: Happy Hill Road; seejärel vasakule: Conconully Road (muutub Main Street'iks). Pöörata paremale: Broadway; seejärel vasakule: C Street; seejärel paremale: Lake Street E; seejärel paremale: Sinlahekin Road; seejärel paremale: S. Fish Lake Road; seejärel paremale: Fish Lake Road. Pöörata vasakule: N. Pine Creek Road; seejärel paremale: Henry Road (muutub teeks N. Pine Creek Road); seejärel paremale: Indian Springs Road; seejärel paremale: Hwy 7, mis jõuab välja teele US 97 WA 20.

WGM

VIII

P2

29.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.4

Washingtoni osariik

Okanogani maakond (2)

| a) | Põhjas: alates kohast, kus US Hwy 97 ristub Kanada piiriga, jätkata mööda Kanada piiri itta, seejärel pöörata paremale: 9 Mile Road (County Hwy 4777). |
| --- | --- |

a)

Põhjas: alates kohast, kus US Hwy 97 ristub Kanada piiriga, jätkata mööda Kanada piiri itta, seejärel pöörata paremale: 9 Mile Road (County Hwy 4777).

| b) | Idas: alates teest 9 Mile Road pöörata paremale: Old Hwy 4777, mis pöörab lõunasse teele Molson Road. Pöörata paremale: Chesaw Road; seejärel vasakule: Forest Service 3525; seejärel vasakule: Forest Development Road 350, mis pöörab teele Forest Development Road 3625. Sealt alates suunduda läände ja pöörata vasakule: Forest Service 3525; seejärel paremale: Rone Road; seejärel paremale: Box Spring Road; seejärel vasakule: Mosquito Creek Road ja seejärel paremale: Swanson Mill Road. |
| --- | --- |

b)

Idas: alates teest 9 Mile Road pöörata paremale: Old Hwy 4777, mis pöörab lõunasse teele Molson Road. Pöörata paremale: Chesaw Road; seejärel vasakule: Forest Service 3525; seejärel vasakule: Forest Development Road 350, mis pöörab teele Forest Development Road 3625. Sealt alates suunduda läände ja pöörata vasakule: Forest Service 3525; seejärel paremale: Rone Road; seejärel paremale: Box Spring Road; seejärel vasakule: Mosquito Creek Road ja seejärel paremale: Swanson Mill Road.

| c) | Lõunas: alates teest Swanson Mill Road pöörata vasakule: O'Neil Road; seejärel ühinege lõunasse suunduva teega 97N. Pöörata teele Ellis Forde Bridge Road; seejärel vasakule: Janis Oroville (SR 7); seejärel paremale: Loomis Oroville Road; seejärel paremale: Wannact Lake Road; seejärel vasakule: Ellemeham Mountain Road; seejärel vasakule: Earth Dam Road; seejärel vasakule ühele nimeta teele; seejärel paremale ühele nimeta teele; seejärel paremale veel ühele nimeta teele, seejärel vasakule ühele nimeta teele ja seejärel vasakule veel ühele nimeta teele. |
| --- | --- |

c)

Lõunas: alates teest Swanson Mill Road pöörata vasakule: O'Neil Road; seejärel ühinege lõunasse suunduva teega 97N. Pöörata teele Ellis Forde Bridge Road; seejärel vasakule: Janis Oroville (SR 7); seejärel paremale: Loomis Oroville Road; seejärel paremale: Wannact Lake Road; seejärel vasakule: Ellemeham Mountain Road; seejärel vasakule: Earth Dam Road; seejärel vasakule ühele nimeta teele; seejärel paremale ühele nimeta teele; seejärel paremale veel ühele nimeta teele, seejärel vasakule ühele nimeta teele ja seejärel vasakule veel ühele nimeta teele.

| d) | Läänes: alates nimeta teelt pöörata paremale: Loomis Oroville Road; seejärel vasakule: Smilkameen Road; kuni Kanada piirini. |
| --- | --- |

d)

Läänes: alates nimeta teelt pöörata paremale: Loomis Oroville Road; seejärel vasakule: Smilkameen Road; kuni Kanada piirini.

WGM

VIII

P2

3.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.5

Oregoni osariik

Douglase maakond

WGM

VIII

P2

19.12.2014

23.3.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.6

Oregoni osariik

Deschutesi maakond

WG

VIII

P2

14.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.7

Oregoni osariik

Malheuri maakond

WGM

VIII

P2

20.1.2015

11.5.2015

POU, RAT

N

P2

Idaho osariik

| | Canyoni maakond |
| --- | --- |

Canyoni maakond

| | Payette'i maakond |
| --- | --- |

Payette'i maakond

WGM

VIII

P2

POU, RAT

N

P2

US-2.8.

California osariik

Stanislause maakond/Tuolumne maakond

10-kilomeetrise raadiusega tsoon, mis algab ringja kontrollitsooni piirilt punktist N ja kulgeb päripäeva:

| a) | Põhjas: kiirtee State Hwy108 ja tee Williams Road ristmikult 2,5 miili itta. |
| --- | --- |

a)

Põhjas: kiirtee State Hwy108 ja tee Williams Road ristmikult 2,5 miili itta.

| b) | Kirdes: teede Rock River Dr. ja Tulloch Road ristmikult 1,4 miili kagusse. |
| --- | --- |

b)

Kirdes: teede Rock River Dr. ja Tulloch Road ristmikult 1,4 miili kagusse.

| c) | Idas: teede Milpitas Road ja Las Cruces Road ristmikult 2,0 miili loodesse. |
| --- | --- |

c)

Idas: teede Milpitas Road ja Las Cruces Road ristmikult 2,0 miili loodesse.

| d) | Kagus: tee Rushing Road põhjapoolsest otsast 1,58 miili itta. |
| --- | --- |

d)

Kagus: tee Rushing Road põhjapoolsest otsast 1,58 miili itta.

| e) | Lõunas: kiirtee State Highway132 ja tee Crabtree Road ristmikust 0,70 miili lõunasse. |
| --- | --- |

e)

Lõunas: kiirtee State Highway132 ja tee Crabtree Road ristmikust 0,70 miili lõunasse.

| f) | Edelas: teede Hazel Dean Road ja Loneoak Road ristmikult 0,8 miili kagusse. |
| --- | --- |

f)

Edelas: teede Hazel Dean Road ja Loneoak Road ristmikult 0,8 miili kagusse.

| g) | Läänes: teede Warnerville Road ja Tim Bell Road ristmikust 2,5 miili edelasse. |
| --- | --- |

g)

Läänes: teede Warnerville Road ja Tim Bell Road ristmikust 2,5 miili edelasse.

| h) | Loodes: teede CA-120 ja Tim Bell Road ristmikust 1,0 miili kagusse. |
| --- | --- |

h)

Loodes: teede CA-120 ja Tim Bell Road ristmikust 1,0 miili kagusse.

WGM

VIII

P2

23.1.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.9

California osariik

Kingsi maakond

10-kilomeetrise raadiusega tsoon, mis algab ringja kontrollitsooni piirilt punktist N ja kulgeb päripäeva:

| a) | Põhjas: Kansas Avenuest 0,58 miili põhja.
  NE – teest CA-43 0,83 miili itta. |
| --- | --- |

a)

Põhjas: Kansas Avenuest 0,58 miili põhja.

NE – teest CA-43 0,83 miili itta.

| b) | Idas: 5th Avenuest 0,04 miili itta. |
| --- | --- |

b)

Idas: 5th Avenuest 0,04 miili itta.

| c) | Kagus: Paris Avenue ja 7th Avenue ristmikust 0,1 miili itta. |
| --- | --- |

c)

Kagus: Paris Avenue ja 7th Avenue ristmikust 0,1 miili itta.

| d) | Lõunas: Redding Avenuest 1,23 miili põhja. |
| --- | --- |

d)

Lõunas: Redding Avenuest 1,23 miili põhja.

| e) | Edelas: Paris Avenue ja 15th Avenue ristmikust 0,6 miili läände. |
| --- | --- |

e)

Edelas: Paris Avenue ja 15th Avenue ristmikust 0,6 miili läände.

| f) | Läänes: 19th Avenuest 1,21 miili itta. |
| --- | --- |

f)

Läänes: 19th Avenuest 1,21 miili itta.

| g) | Loodes: Laurel Avenue ja 16th Avenue ristmikust 0,3 miili põhja. |
| --- | --- |

g)

Loodes: Laurel Avenue ja 16th Avenue ristmikust 0,3 miili põhja.

WGM

VIII

P2

12.2.2015

POU, RAT

N

P2

US-2.10

Minnesota osariik

WGM

VIII

P2

5.3.2015

POU, RAT

N

P2

---

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/527,

27. märts 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. märts 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 100,4 |
| TR | 119,5 |
| ZZ | 110,0 |
| 0707 00 05 | MA | 170,1 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | MA | 127,5 |
| TR | 171,3 |
| ZZ | 149,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,5 |
| IL | 72,0 |
| MA | 55,7 |
| TN | 55,6 |
| TR | 68,6 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | BO | 92,8 |
| TR | 45,8 |
| ZZ | 69,3 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 72,6 |
| CL | 111,8 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,7 |
| US | 212,5 |
| ZA | 188,2 |
| ZZ | 115,8 |
| 0808 30 90 | AR | 109,7 |
| CL | 122,0 |
| CN | 71,3 |
| ZA | 123,9 |
| ZZ | 106,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

100,4

TR

119,5

ZZ

110,0

0707 00 05

MA

170,1

TR

162,2

ZZ

166,2

0709 93 10

MA

127,5

TR

171,3

ZZ

149,4

0805 10 20

EG

44,5

IL

72,0

MA

55,7

TN

55,6

TR

68,6

ZZ

59,3

0805 50 10

BO

92,8

TR

45,8

ZZ

69,3

0808 10 80

AR

94,0

BR

72,6

CL

111,8

CN

105,5

MK

25,7

US

212,5

ZA

188,2

ZZ

115,8

0808 30 90

AR

109,7

CL

122,0

CN

71,3

ZA

123,9

ZZ

106,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/39

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/528,

27. märts 2015,

millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/871/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 41 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri 1999. aasta Helsingi kohtumisel lepiti kokku, et liikmesriigid peavad liidu juhitavates operatsioonides vabatahtlikult koostööd tehes olema 2003. aastaks võimelised siirma 60 päeva jooksul 50 000 – 60 000 isikust koosneva kõikide Petersbergi ülesannete täitmiseks suutliku väeüksuse ning tagama selle ülalpidamise vähemalt ühe aasta jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri 1999. aasta Helsingi kohtumisel lepiti kokku, et liikmesriigid peavad liidu juhitavates operatsioonides vabatahtlikult koostööd tehes olema 2003. aastaks võimelised siirma 60 päeva jooksul 50 000 – 60 000 isikust koosneva kõikide Petersbergi ülesannete täitmiseks suutliku väeüksuse ning tagama selle ülalpidamise vähemalt ühe aasta jooksul.

| (2) | Nõukogu kiitis 17. juunil 2002 heaks liidu juhitavate sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjamisoperatsioonide rahastamise korra. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 17. juunil 2002 heaks liidu juhitavate sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega kriisiohjamisoperatsioonide rahastamise korra.

| (3) | Nõukogu kinnitas oma 14. mai 2003. aasta järeldustes vajadust kiirreageerimisvõime järele, eelkõige humanitaarabi- ja päästeülesannete osas. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kinnitas oma 14. mai 2003. aasta järeldustes vajadust kiirreageerimisvõime järele, eelkõige humanitaarabi- ja päästeülesannete osas.

| (4) | Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2003. aasta Thessaloniki kohtumisel avaldati heameelt nõukogu 19. mai 2003. aasta järelduste üle, milles kinnitati eelkõige vajadust liidu sõjalise kiirreageerimisvõime järele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2003. aasta Thessaloniki kohtumisel avaldati heameelt nõukogu 19. mai 2003. aasta järelduste üle, milles kinnitati eelkõige vajadust liidu sõjalise kiirreageerimisvõime järele.

| (5) | Nõukogu otsustas 22. septembril 2003, et liit peaks omandama võime hallata paindlikult mis tahes ulatuse, keerukuse ja kiireloomulisusega sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamist, eelkõige luues hiljemalt 1. märtsiks 2004 alalise rahastamismehhanismi liidu tulevaste sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu otsustas 22. septembril 2003, et liit peaks omandama võime hallata paindlikult mis tahes ulatuse, keerukuse ja kiireloomulisusega sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamist, eelkõige luues hiljemalt 1. märtsiks 2004 alalise rahastamismehhanismi liidu tulevaste sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamise tagamiseks.

| (6) | Nõukogu võttis 23. veebruaril 2004 vastu otsuse 2004/197/ÜVJP, (1) millega luuakse mehhanism liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks. Kõnealust otsust on hiljem korduvalt muudetud ja asendatud, viimati otsusega 2011/871/ÜVJP (2). |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 23. veebruaril 2004 vastu otsuse 2004/197/ÜVJP, (1) millega luuakse mehhanism liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks. Kõnealust otsust on hiljem korduvalt muudetud ja asendatud, viimati otsusega 2011/871/ÜVJP (2).

| (7) | Liit on suuteline läbi viima sõjalisi kiirreageerimisoperatsioone vastavalt ELi sõjalise komitee määratletud kontseptsioonile. Liit on suuteline siirma lahingugruppe vastavalt ELi sõjalise komitee määratletud kontseptsioonile. |
| --- | --- |

(7)

Liit on suuteline läbi viima sõjalisi kiirreageerimisoperatsioone vastavalt ELi sõjalise komitee määratletud kontseptsioonile. Liit on suuteline siirma lahingugruppe vastavalt ELi sõjalise komitee määratletud kontseptsioonile.

| (8) | Eelrahastamise süsteem on mõeldud eelkõige kiirreageerimisoperatsioonide jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Eelrahastamise süsteem on mõeldud eelkõige kiirreageerimisoperatsioonide jaoks.

| (9) | Poliitika- ja julgeolekukomitee heaks kiidetud õppused, mis käsitlevad juhtimisstruktuuride toimimist strateegilisel poliitilisel ja sõjalisel tasandil ning liidu peakorteri kaudu läbiviidavate liidu sõjaliste operatsioonide läbiviimise korda, aitavad parandada liidu üldist operatiivvalmisolekut. |
| --- | --- |

(9)

Poliitika- ja julgeolekukomitee heaks kiidetud õppused, mis käsitlevad juhtimisstruktuuride toimimist strateegilisel poliitilisel ja sõjalisel tasandil ning liidu peakorteri kaudu läbiviidavate liidu sõjaliste operatsioonide läbiviimise korda, aitavad parandada liidu üldist operatiivvalmisolekut.

| (10) | Nõukogu otsustab igal üksikjuhtumil eraldi, kas tegu on sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsiooniga Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 41 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu otsustab igal üksikjuhtumil eraldi, kas tegu on sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsiooniga Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 41 lõike 2 tähenduses.

| (11) | ELi lepingu artikli 41 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et liikmesriigid, mille esindajad nõukogus on teinud ametliku avalduse ELi lepingu artikli 31 lõike 1 teise lõigu alusel, ei ole kohustatud aitama kaasa sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalike tegevuskulude katmisele. |
| --- | --- |

(11)

ELi lepingu artikli 41 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et liikmesriigid, mille esindajad nõukogus on teinud ametliku avalduse ELi lepingu artikli 31 lõike 1 teise lõigu alusel, ei ole kohustatud aitama kaasa sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonideks vajalike tegevuskulude katmisele.

| (12) | Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Taani ei osale käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja ei võta seega osa mehhanismi rahastamisest. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Taani ei osale käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja ei võta seega osa mehhanismi rahastamisest.

| (13) | Tuleks vastu võtta sätted, millega tagatakse, et Athena raames kaitstakse üksikisikuid nende isikuandmete töötlemise osas. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks vastu võtta sätted, millega tagatakse, et Athena raames kaitstakse üksikisikuid nende isikuandmete töötlemise osas.

| (14) | Nõukogu on otsuse 2011/871/ÜVJP artikli 43 kohaselt kõnealuse otsuse läbi vaadanud ja leppinud kokku selle muutmises. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu on otsuse 2011/871/ÜVJP artikli 43 kohaselt kõnealuse otsuse läbi vaadanud ja leppinud kokku selle muutmises.

| (15) | Selguse huvides tuleks otsus 2011/871/ÜVJP kehtetuks tunnistada ja asendada uue otsusega, |
| --- | --- |

(15)

Selguse huvides tuleks otsus 2011/871/ÜVJP kehtetuks tunnistada ja asendada uue otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „osalevad liikmesriigid”– liidu liikmesriigid, välja arvatud Taani;

b)   „panustajariigid”– liikmesriigid, kes toetavad kõnealuse sõjalise operatsiooni rahastamist kooskõlas ELi lepingu artikli 41 lõikega 2, ning kolmandad riigid, kes toetavad kõnealuse operatsiooni ühiste kulude rahastamist vastavalt nende ja liidu vahelistele kokkulepetele;

c)   „operatsioonid”– sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega liidu operatsioonid;

d)   „sõjaline toetustegevus”– liidu operatsioonid või nende osad, mis on otsustatud nõukogus kolmanda riigi või kolmanda organisatsiooni toetuseks ja millel on sõjaline või kaitsepoliitiline tähendus, kuid mis ei ole liidu peakorteri alluvuses;

e)   „päev”– kalendripäev, mitte tööpäev, kui ei ole märgitud teisiti.

1. PEATÜKK

MEHHANISM

Artikkel 2

Mehhanismi loomine

1.   Luuakse operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamise mehhanism.

2.   Mehhanismi nimi on Athena.

3.   Athena tegutseb osalevate liikmesriikide või, olenevalt konkreetsest operatsioonist, panustajariikide nimel.

Artikkel 3

Õigusvõime

Pidades silmas liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide rahastamise halduskorraldust, on Athenal vajalik õigusvõime eelkõige pangakontode omamiseks, vara soetamiseks, omamiseks ja võõrandamiseks, kokkulepete ja halduslepingute sõlmimiseks ning kohtumenetluses osalemiseks. Athena on mittetulunduslik.

Artikkel 4

Kooskõlastamine kolmandate pooltega

Athena kooskõlastab oma tegevused liikmesriikide, liidu institutsioonide ja organitega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega oma ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja kooskõlas liidu eesmärkide ja poliitikaga.

2. PEATÜKK

ORGANISATSIOONILINE STRUKTUUR

Artikkel 5

Juhtorganid ja personal

1.   Athenat juhivad erikomitee alluvuses

| a) | haldur; |
| --- | --- |

a)

haldur;

| b) | iga operatsiooni ülem vastavalt operatsioonile, mida ta juhatab („operatsiooni ülem”); |
| --- | --- |

b)

iga operatsiooni ülem vastavalt operatsioonile, mida ta juhatab („operatsiooni ülem”);

| c) | peaarvepidaja. |
| --- | --- |

c)

peaarvepidaja.

2.   Athena kasutab võimalikult suures ulatuses liidu olemasolevaid haldusstruktuure. Athena kasutab personali, kelle on vastavalt vajadusele tema käsutusse andnud liidu institutsioonid või lähetanud liikmesriigid.

3.   Nõukogu peasekretär võib, sealhulgas osaleva liikmesriigi ettepanekul, anda halduri ja peaarvepidaja käsutusse personali, keda nad vajavad oma ülesannete täitmiseks.

4.   Athena organid ja personal alustavad tegevust, lähtudes operatsiooni vajadustest.

Artikkel 6

Erikomitee

1.   Luuakse erikomitee, millesse kuulub üks esindaja igast osalevast liikmesriigist.

Euroopa välisteenistuse ja komisjoni esindajaid kutsutakse osa võtma erikomitee koosolekutest, kuid nad ei võta osa selle hääletustest.

2.   Athena haldamine allub erikomiteele.

3.   Operatsiooni ühiste kulude rahastamise arutamisel

| a) | kuulub erikomitee koosseisu üks esindaja igast panustavast liikmesriigist; |
| --- | --- |

a)

kuulub erikomitee koosseisu üks esindaja igast panustavast liikmesriigist;

| b) | osalevad erikomitee töös panustavate kolmandate riikide esindajad. Nad ei võta osa erikomitee hääletustest ega viibi hääletuste juures; |
| --- | --- |

b)

osalevad erikomitee töös panustavate kolmandate riikide esindajad. Nad ei võta osa erikomitee hääletustest ega viibi hääletuste juures;

| c) | osaleb operatsiooni ülem või tema esindaja erikomitee töös, kuid ei võta osa erikomitee hääletustest. |
| --- | --- |

c)

osaleb operatsiooni ülem või tema esindaja erikomitee töös, kuid ei võta osa erikomitee hääletustest.

4.   Erikomitee koosolekud kutsub kokku ja neid juhatab nõukogu eesistujariik. Haldur tagab erikomitee sekretariaadi. Haldur koostab erikomitee arutelude tulemuste protokollid. Haldur ei võta osa erikomitee hääletustest.

5.   Peaarvepidaja osaleb erikomitee töös vastavalt vajadusele, kuid ei võta osa erikomitee hääletustest.

6.   Osaleva liikmesriigi, halduri või operatsiooni ülema taotluse korral kutsub eesistujariik erikomitee kokku hiljemalt 15 päeva jooksul.

7.   Haldur annab erikomiteele piisavalt teavet mis tahes Athenaga seotud kahjunõude või vaidluse kohta.

8.   Erikomitee võtab otsused vastu oma liikmete ühehäälsusega, võttes arvesse lõigetes 1 ja 3 määratletud koosseisu. Erikomitee otsused on siduvad.

9.   Erikomitee kiidab heaks kõik eelarved, võttes arvesse asjaomaseid lähtesummasid, ning rakendab üldiselt käesoleva otsuse kohaseid volitusi.

10.   Haldur, operatsiooni ülem ja peaarvepidaja teavitavad erikomiteed vastavalt käesolevale otsusele.

11.   Käesoleva otsuse alusel erikomitee poolt heaks kiidetud aktidele kirjutavad nende heakskiitmisel alla erikomitee esimees ja haldur.

Artikkel 7

Haldur

1.   Nõukogu peasekretär määrab pärast erikomitee teavitamist kolmeks aastaks halduri ja vähemalt ühe asehalduri.

2.   Haldur täidab oma ülesandeid Athena nimel.

3.   Haldur

| a) | koostab ja esitab erikomiteele eelarveprojekti. Eelarveprojekti operatsioonikulude osa koostatakse operatsiooni ülema ettepaneku alusel; |
| --- | --- |

a)

koostab ja esitab erikomiteele eelarveprojekti. Eelarveprojekti operatsioonikulude osa koostatakse operatsiooni ülema ettepaneku alusel;

| b) | võtab pärast erikomitee heakskiitu eelarve vastu; |
| --- | --- |

b)

võtab pärast erikomitee heakskiitu eelarve vastu;

| c) | tegutseb eelarvevahendite käsutajana sissetulekute, operatsioonide ettevalmistamise käigus või selle järel tekkinud ühiste kulude ning väljaspool operatsiooni aktiivset etappi tekkinud ühiste tegevuskulude osas; |
| --- | --- |

c)

tegutseb eelarvevahendite käsutajana sissetulekute, operatsioonide ettevalmistamise käigus või selle järel tekkinud ühiste kulude ning väljaspool operatsiooni aktiivset etappi tekkinud ühiste tegevuskulude osas;

| d) | täidab sissetulekute osas rahalisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud kolmandate pooltega seoses liidu sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamisega; |
| --- | --- |

d)

täidab sissetulekute osas rahalisi kokkuleppeid, mis on sõlmitud kolmandate pooltega seoses liidu sõjaliste operatsioonide ühiste kulude rahastamisega;

| e) | avab Athena nimel ühe või mitu pangakontot. |
| --- | --- |

e)

avab Athena nimel ühe või mitu pangakontot.

4.   Haldur tagab käesoleva otsusega kehtestatud eeskirjade täitmise ja erikomitee otsuste rakendamise.

5.   Haldur on volitatud võtma meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada Athena kaudu rahastatavate kulude katmine. Haldur teavitab sellistest meetmetest erikomiteed.

6.   Haldur kooskõlastab tööd, mida tehakse liidu sõjaliste operatsioonidega seotud rahalistes küsimustes. Haldur on kõnealustes küsimustes kontaktisik riikide ametiasutustele ja vajaduse korral rahvusvahelistele organisatsioonidele.

7.   Haldur annab oma tegevusest aru erikomiteele.

Artikkel 8

Operatsiooni ülem

1.   Operatsiooni ülem täidab oma ülesandeid Athena nimel seoses enda juhatatava operatsiooni ühiste kulude rahastamisega.

2.   Enda juhatatavate operatsioonide korral teeb operatsiooni ülem järgmist:

| a) | saadab haldurile eelarveprojekti osa „väljaminekud – ühised tegevuskulud” kohta oma ettepanekud; |
| --- | --- |

a)

saadab haldurile eelarveprojekti osa „väljaminekud – ühised tegevuskulud” kohta oma ettepanekud;

| b) | kasutab eelarve käsutajana ühiste tegevuskulude ja artikli 28 kohaste kuludega seotud assigneeringuid; teostab võimu isikute üle, kes osalevad kõnealuste assigneeringute kasutamisel, sealhulgas eelrahastamisel; võib Athena nimel pakkuda ja sõlmida lepinguid ning avab Athena nimel pangakonto enda juhatatava operatsiooni jaoks; |
| --- | --- |

b)

kasutab eelarve käsutajana ühiste tegevuskulude ja artikli 28 kohaste kuludega seotud assigneeringuid; teostab võimu isikute üle, kes osalevad kõnealuste assigneeringute kasutamisel, sealhulgas eelrahastamisel; võib Athena nimel pakkuda ja sõlmida lepinguid ning avab Athena nimel pangakonto enda juhatatava operatsiooni jaoks;

| c) | kasutab eelarve käsutajana artikli 30 kohaste kuludega seotud assigneeringuid; teostab kolmanda poolega sõlmitud ajutise halduskokkuleppe asjakohaste sätete alusel võimu isikute üle, kes osalevad kõnealuste assigneeringute kasutamisel. Ta võib osaleda pakkumismenetluses ja sõlmida kolmanda poole nimel lepinguid; ta avab ühe pangakonto iga kolmanda poole panuse kohta. |
| --- | --- |

c)

kasutab eelarve käsutajana artikli 30 kohaste kuludega seotud assigneeringuid; teostab kolmanda poolega sõlmitud ajutise halduskokkuleppe asjakohaste sätete alusel võimu isikute üle, kes osalevad kõnealuste assigneeringute kasutamisel. Ta võib osaleda pakkumismenetluses ja sõlmida kolmanda poole nimel lepinguid; ta avab ühe pangakonto iga kolmanda poole panuse kohta.

3.   Operatsiooni ülem on enda juhatatavate operatsioonide korral volitatud võtma meetmeid, mida ta peab vajalikuks, et tagada Athena kaudu rahastatavate kulude katmine. Operatsiooni ülem teavitab sellest haldurit ja erikomiteed.

4.   Operatsiooni ülem kasutab Athena pakutavat raamatupidamis- ja varahaldussüsteemi, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel, mille erikomitee on halduri ettepanekul heaks kiitnud. Kui haldur leiab, et sellised asjaolud eksisteerivad, teavitab ta sellest erikomiteed ette.

Artikkel 9

Peaarvepidaja

1.   Nõukogu peasekretär määrab kolmeks aastaks peaarvepidaja ja vähemalt ühe asepeaarvepidaja.

2.   Peaarvepidaja täidab oma ülesandeid Athena nimel.

3.   Peaarvepidaja vastutab

| a) | maksete nõuetekohase tegemise, tulude kogumise ja saadaolevatena tuvastatud summade sissenõudmise eest; |
| --- | --- |

a)

maksete nõuetekohase tegemise, tulude kogumise ja saadaolevatena tuvastatud summade sissenõudmise eest;

| b) | Athena raamatupidamisaruande koostamise eest igal aastal ning pärast iga operatsiooni lõppemist kõnealuse operatsiooni raamatupidamisaruande koostamise eest; |
| --- | --- |

b)

Athena raamatupidamisaruande koostamise eest igal aastal ning pärast iga operatsiooni lõppemist kõnealuse operatsiooni raamatupidamisaruande koostamise eest;

| c) | halduri abistamise eest, kui viimane esitab erikomiteele heakskiitmiseks raamatupidamise aastaaruande või operatsiooni raamatupidamisaruande; |
| --- | --- |

c)

halduri abistamise eest, kui viimane esitab erikomiteele heakskiitmiseks raamatupidamise aastaaruande või operatsiooni raamatupidamisaruande;

| d) | Athena raamatupidamise eest; |
| --- | --- |

d)

Athena raamatupidamise eest;

| e) | raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamise eest; |
| --- | --- |

e)

raamatupidamiseeskirjade ja -metoodika ning kontoplaani kehtestamise eest;

| f) | tuluarvestussüsteemi kehtestamise ja tõendamise ning vajaduse korral tõendussüsteemide eest, mille eelarvevahendite käsutaja on kehtestanud raamatupidamisalase teabe andmiseks ja põhjendamiseks; |
| --- | --- |

f)

tuluarvestussüsteemi kehtestamise ja tõendamise ning vajaduse korral tõendussüsteemide eest, mille eelarvevahendite käsutaja on kehtestanud raamatupidamisalase teabe andmiseks ja põhjendamiseks;

| g) | tõendavate dokumentide säilitamise eest; |
| --- | --- |

g)

tõendavate dokumentide säilitamise eest;

| h) | üheskoos halduriga sularahahalduse eest. |
| --- | --- |

h)

üheskoos halduriga sularahahalduse eest.

4.   Haldur ja operatsiooni ülem edastavad peaarvepidajale kogu teabe, mis on vajalik Athena hallatavaid finantsvarasid ja eelarve täitmist täpselt kirjeldavate raamatupidamisaruannete koostamiseks. Nad tagavad nimetatud teabe usaldusväärsuse.

5.   Peaarvepidaja annab aru erikomiteele.

Artikkel 10

Haldurile, peaarvepidajale ja Athena personalile kohaldatavad üldsätted

1.   Halduri ja asehalduri ning peaarvepidaja ja asepeaarvepidaja ülesandeid ei või omavahel ühendada.

2.   Asehaldur allub haldurile. Asepeaarvepidaja allub peaarvepidajale.

3.   Asehaldur asendab haldurit, kui viimane ei ole kohal. Asepeaarvepidaja asendab peaarvepidajat, kui viimane ei ole kohal.

4.   Liidu ametnikud ja muud teenistujad alluvad Athena nimel ülesandeid täites jätkuvalt neile kohaldatavatele eeskirjadele.

5.   Personal, kelle liikmesriigid on andnud Athena käsutusse, allub samadele eeskirjadele, mis on nähtud ette nõukogu otsuses lähetuses viibivatele riiklikele ekspertidele kohaldatavate eeskirjade kohta, ning sätetele, mille osas nende ametiasutused ja liidu institutsioon või Athena on kokku leppinud.

6.   Enne ametisse nimetamist peab Athena personal olema saanud loa juurdepääsuks nõukogu valduses olevale kuni „SECRET UE/EU SECRET” tasemel salastatud teabele, või samaväärse juurdepääsuloa liikmesriigilt.

7.   Haldur võib pidada liikmesriikide või liidu institutsioonidega läbirääkimisi ja sõlmida nendega kokkuleppeid, et määrata eelnevalt kindlaks personal, keda oleks võimalik vajaduse korral kohe Athena käsutusse anda.

3. PEATÜKK

HALDUSKOKKULEPPED JA RAAMLEPINGUD

Artikkel 11

Halduskokkulepped ja raamlepingud

1.   Halduskokkulepete sõlmimise üle võib pidada läbirääkimisi liikmesriikide, liidu institutsioonide ja organite, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, eesmärgiga hõlbustada operatsioonide raames hankelepingute ja vastastikuse toetuse finantsaspekte käsitlevate kokkulepete sõlmimist kõige parematel kulutasuvuse tingimustel.

2.   Selliste kokkulepete puhul

| a) | tuleb konsulteerida erikomiteega, kui need sõlmitakse liikmesriikide, liidu institutsioonide või organitega; |
| --- | --- |

a)

tuleb konsulteerida erikomiteega, kui need sõlmitakse liikmesriikide, liidu institutsioonide või organitega;

| b) | on vajalik erikomitee heakskiit, kui need sõlmitakse kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

b)

on vajalik erikomitee heakskiit, kui need sõlmitakse kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega.

3.   Sellistele kokkulepetele kirjutavad alla haldur või vajaduse korral vastav operatsiooni ülem, kes tegutseb Athena nimel, ja lõikes 1 osutatud muude poolte pädevad haldusasutused.

4.   Hangete kõige parematel kulutasuvuse tingimustel läbiviimise soodustamiseks võib sõlmida raamlepinguid. Sellised lepingud esitatakse enne nende halduri poolt allkirjastamist erikomiteele heakskiitmiseks ning need tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele ja operatsiooni ülematele, kui nad soovivad neid lepinguid kasutada. Käesolev säte ei kehtesta ühelegi liikmesriigile kohustust kasutada raamlepinguid või hankida kaupu või teenuseid raamlepingu alusel.

Artikkel 12

Alalised ja ajutised halduskokkulepped kolmandate riikide panuse väljamaksmise eeskirjade kohta

1.   Kokkulepete raames liidu ja kolmandate riikide vahel, kellele nõukogu on osutanud kui liidu operatsioonidesse võimalikele panustajaile või konkreetse liidu operatsiooni panustajaile, peab haldur kõnealuste kolmandate riikidega läbirääkimisi kas alaliste või ajutiste halduskokkulepete sõlmimiseks. Kõnealused kokkulepped panuse kiire väljamaksmise hõlbustamiseks vajalike eeskirjade kehtestamiseks sõlmitakse Athena ja asjaomase kolmanda riigi pädevate haldusteenistuste vahel kirjavahetuse teel.

2.   Kuni lõikes 1 osutatud kokkulepete sõlmimiseni võib haldur võtta vajalikke meetmeid panustavate kolmandate riikide maksete tegemise hõlbustamiseks.

3.   Haldur teatab lõikes 1 osutatud kavandatavatest kokkulepetest enne nende Athena nimel allkirjastamist erikomiteele.

4.   Kui liit alustab sõjalist operatsiooni, rakendab haldur nõukogus kokkulepitud panuste summa ulatuses kokkuleppeid operatsiooni panustavate kolmandate riikidega.

4. PEATÜKK

PANGAKONTOD

Artikkel 13

Avamine ja eesmärk

1.   Pangakonto avatakse esmaklassilises finantsasutuses, mille peakontor asub liikmesriigis, ja see peab olema lühiajalise tähtajaga arvelduskonto, mille valuutaks on euro. Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja pärast halduri heakskiidu saamist võib pangakonto avada finantsasutuses, mille peakontor ei asu liikmesriigis.

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel võib avada pangakonto, mille valuutaks ei ole euro.

3.   Panustajariikide panused makstakse kõnealustele pangakontodele. Kontosid kasutatakse vajalike ettemaksete tegemiseks operatsiooni ülemale seoses sõjalise operatsiooni ühiste tegevuskulude katmisega.

4.   Kõik artiklite 28 ja 30 kohased panused makstakse eraldi pangakontodele. Neid kasutatakse selliste kulude katmiseks, mille haldamise eest vastutab Athena nagu on kindlaks määratud vastavates artiklites.

Artikkel 14

Rahaliste vahendite haldamine

1.   Iga väljamakse tegemiseks Athena kontolt on vaja ühelt poolt halduri või asehalduri ning teiselt poolt peaarvepidaja või asepeaarvepidaja ühist allkirja.

2.   Ühegi pangakonto saldo ei tohi muutuda negatiivseks.

5. PEATÜKK

ÜHISED KULUD

Artikkel 15

Ühiste kulude mõiste ja aktsepteerimisaeg

1.   I lisas loetletud ühised kulud kaetakse iga kord nende tekkimisel Athena arvelt. Kui need kantakse eelarve artiklisse, mis osutab operatsioonile, millega need on kõige enam seotud, käsitatakse neid kõnealuse operatsiooni tegevuskuludena. Muudel juhtudel käsitatakse neid operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiste kuludena.

2.   Lisaks katab Athena II lisas loetletud ühised tegevuskulud ajavahemikus alates operatsiooni kriisiohjekontseptsiooni heakskiitmisest kuni operatsiooni ülema nimetamiseni. Eriolukordades võib erikomitee pärast konsulteerimist poliitika- ja julgeolekukomiteega muuta ajavahemikku, mille jooksul Athena neid kulusid katab.

3.   Operatsiooni aktiivse etapi jooksul, mis kestab operatsiooni ülema määramise kuupäevast kuni päevani, mil operatsiooni peakorter lõpetab oma tegevuse, katab Athena ühiste tegevuskuludena

| a) | III lisa A osas loetletud ühised kulud; |
| --- | --- |

a)

III lisa A osas loetletud ühised kulud;

| b) | III lisa B osas loetletud ühised kulud, kui seda otsustab nõukogu; |
| --- | --- |

b)

III lisa B osas loetletud ühised kulud, kui seda otsustab nõukogu;

| c) | III lisa C osas loetletud ühised kulud, kui operatsiooni ülem seda taotleb ning erikomitee selle heaks kiidab. |
| --- | --- |

c)

III lisa C osas loetletud ühised kulud, kui operatsiooni ülem seda taotleb ning erikomitee selle heaks kiidab.

4.   Nõukogu poolt kindlaks määratud sõjalise toetustegevuse aktiivsel etapil katab Athena operatsiooni ühiste tegevuskuludena need ühised kulud, mille nõukogu on määratlenud juhtumipõhiselt III lisa alusel.

5.   Operatsiooni ühised tegevuskulud sisaldavad ka selle lõpetamiseks vajalikke kulusid, mis on loetletud IV lisas.

Operatsioon on lõpetatud, kui selle ühiselt rahastatud varustusele ja infrastruktuurile on leitud lõppotstarve ja operatsiooni raamatupidamisaruanne on heaks kiidetud.

6.   Ühiste kuludena ei aktsepteerita kulusid, mille üks või enam panustajariiki, liidu institutsioon või rahvusvaheline organisatsioon oleks igal juhul kandnud, olenemata operatsiooni korraldamisest.

7.   Erikomitee võib üksikjuhtumipõhiselt otsustada, et eriolukordi silmas pidades käsitatakse teatavaid täiendavaid kulusid, välja arvatud III lisa B osas loetletud kulud, ühe kindla operatsiooni ühiste tegevuskuludena selle operatsiooni aktiivse etapi jooksul.

8.   Kui erikomitees ühehäälsust ei saavutata, võib erikomitee esitada eesistujariigi algatusel asjaomase küsimuse nõukogule.

Artikkel 16

Õppused

1.   Liidu õppuste ühiseid kulusid rahastatakse Athena kaudu vastavalt eeskirjadele, mis sarnanevad sellistele operatsioonidele kehtestatud eeskirjadega, millesse panustavad kõik osalevad liikmesriigid.

2.   Kõnealused ühised õppusekulud koosnevad esiteks mobiilse või paikse peakorteri tõttu tekkivatest täiendavatest kuludest ja teiseks täiendavatest kuludest, mis tekivad, kui liit kasutab õppuse jaoks kättesaadavaks tehtud Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ühiseid vahendeid.

3.   Ühiste õppusekulude hulka ei kuulu kulud, mis on seotud järgmisega:

| a) | kapitali soetamine, sealhulgas hoonete, infrastruktuuri ja varustuse soetamine; |
| --- | --- |

a)

kapitali soetamine, sealhulgas hoonete, infrastruktuuri ja varustuse soetamine;

| b) | õppuste kavandamise ja ettevalmistamise etapp, välja arvatud erikomitee heakskiidu korral; |
| --- | --- |

b)

õppuste kavandamise ja ettevalmistamise etapp, välja arvatud erikomitee heakskiidu korral;

| c) | vägede transport, kasarmud ja majutus. |
| --- | --- |

c)

vägede transport, kasarmud ja majutus.

Artikkel 17

Lähtesumma

Kõigis nõukogu otsustes, millega nõukogu otsustab luua liidu sõjalise operatsiooni või selle tegevusaega pikendada, esitatakse kõnealuse operatsiooni ühiste kulude lähtesumma. Saades abi eelkõige liidu sõjaliselt isikkoosseisult ning operatsiooni ülemalt, juhul kui viimane on ametisse asunud, määrab haldur summa, mida ta peab vajalikuks operatsiooni ühiste kulude katmiseks kavandataval ajavahemikul. Haldur teatab kõnealuse summa eesistujariigi kaudu nõukogu organile, kes vastutab otsuse eelnõu läbivaatamise eest. Erikomitee liikmeid kutsutakse osalema kõnealuse organi aruteludel lähtesumma üle.

6. PEATÜKK

EELARVE

Artikkel 18

Eelarvepõhimõtted

1.   Eelarve, mis on koostatud eurodes, kujutab endast akti, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ja kiidetakse heaks Athena hallatavate ühiste kuludega seotud tulud ja kulud.

2.   Kõik kulud on seotud konkreetse operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui tegu on I lisas loetletud kuludega.

3.   Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kiidetakse heaks eelarveaastaks, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

4.   Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5.   Kasutada võib ainult teatavasse eelarve rubriiki kuuluvaid ühiste kuludega seotud tulusid ja kulusid, mis ei ületa sinna kirjendatud assigneeringute ülemmäära, välja arvatud artikli 34 lõike 5 kohaldamisel.

Artikkel 19

Aastaeelarve

1.   Haldur koostab igal aastal järgneva eelarveaasta eelarveprojekti, kusjuures teda abistab iga operatsiooni ülem seoses tema juhitava operatsiooniga.

2.   Projekt sisaldab

| a) | assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks operatsioonide ettevalmistamisel ja nende järel tekkinud ühiste kulude katmiseks; |
| --- | --- |

a)

assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks operatsioonide ettevalmistamisel ja nende järel tekkinud ühiste kulude katmiseks;

| b) | assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks käimasolevate või kavandatavate operatsioonide ühiste tegevuskulude katmiseks, sisaldades vajaduse korral nende ühiste kulude tagastamist, mida on eelrahastanud mõni riik või kolmas pool; |
| --- | --- |

b)

assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks käimasolevate või kavandatavate operatsioonide ühiste tegevuskulude katmiseks, sisaldades vajaduse korral nende ühiste kulude tagastamist, mida on eelrahastanud mõni riik või kolmas pool;

| c) | artiklis 26 osutatud määratlemata otstarbega assigneeringuid; |
| --- | --- |

c)

artiklis 26 osutatud määratlemata otstarbega assigneeringuid;

| d) | kulude katmiseks vajatavate tulude prognoosi. |
| --- | --- |

d)

kulude katmiseks vajatavate tulude prognoosi.

3.   Kulukohustuste ja maksete assigneeringud liigitatakse jagudesse ja peatükkidesse, rühmitades kulutused liikide või eesmärkide kaupa, jagades need vajaduse korral omakorda artikliteks. Eelarve projekt sisaldab iga peatüki või artikli kohta üksikasjalikke märkusi. Igale operatsioonile eraldatakse üks jagu. Üks jagu moodustab eelarve üldosa ja sisaldab operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiseid kulusid.

4.   Iga jagu võib sisaldada peatükki pealkirjaga „määratlemata otstarbega assigneeringud”. Kõnealused assigneeringud kirjendatakse eelarvesse põhjendatud juhtudel, kui esineb määramatus vajatavate assigneeringute summa või eelarvesse kirjendatud assigneeringute kasutamise valdkonna osas.

5.   Tulud koosnevad

| a) | panustest, mida maksavad osalevad ja panustavad liikmesriigid ning kui on asjakohane, siis panustavad kolmandad riigid; |
| --- | --- |

a)

panustest, mida maksavad osalevad ja panustavad liikmesriigid ning kui on asjakohane, siis panustavad kolmandad riigid;

| b) | mitmesugustest jagudesse jaotatud tuludest, mis hõlmavad laekunud intresse, müügitulu ja eelmise eelarveaasta eelarve täitumist pärast seda, kui erikomitee on selle kindlaks määranud. |
| --- | --- |

b)

mitmesugustest jagudesse jaotatud tuludest, mis hõlmavad laekunud intresse, müügitulu ja eelmise eelarveaasta eelarve täitumist pärast seda, kui erikomitee on selle kindlaks määranud.

6.   Haldur esitab eelarveprojekti erikomiteele hiljemalt 31. oktoobriks. Erikomitee kiidab eelarveprojekti heaks 31. detsembriks. Haldur võtab heakskiidetud eelarve vastu ning teavitab sellest osalevaid liikmesriike ja panustavaid kolmandaid riike.

Artikkel 20

Paranduseelarved

1.   Vältimatutes, erandlikes või ettenägematutes olukordades, sealhulgas kui operatsioon käivitatakse eelarveaasta sees, esitab haldur paranduseelarve projekti. Paranduseelarve projekt koostatakse, esitatakse, kiidetakse heaks, võetakse vastu ja tehakse teatavaks kasutades sama menetlust nagu aastaeelarve korral. Erikomitee võtab paranduseelarve projekti arutamisel arvesse selle kiireloomulisust.

2.   Kui kõnealune paranduseelarve projekt esitatakse tulenevalt uue operatsiooni käivitamisest või käimasoleva operatsiooni eelarve muutumisest, teavitab haldur erikomiteed kõnealuse operatsiooni kavandatavatest kogukuludest. Kui need kulud ületavad oluliselt asjaomast lähtesummat, võib erikomitee taotleda nõukogult nende heakskiitmist.

3.   Uue operatsiooni käivitamisest tulenev paranduseelarve projekt esitatakse erikomiteele nelja kuu jooksul pärast lähtesumma heakskiitmist, välja arvatud juhul, kui erikomitee otsustab kehtestada pikema tähtaja.

Artikkel 21

Ümberpaigutused

1.   Haldur võib assigneeringuid ümber paigutada, lähtudes vajaduse korral operatsiooni ülema ettepanekutest. Haldur teavitab erikomiteed oma kavatsusest vähemalt ühe nädala ette niivõrd, kui olukorra kiireloomulisus seda võimaldab. Erikomitee eelnev nõusolek on nõutav, kui

| a) | kavandatav ümberpaigutus muudab operatsiooni jaoks ette nähtud assigneeringute kogusummat
  või |
| --- | --- |

a)

kavandatav ümberpaigutus muudab operatsiooni jaoks ette nähtud assigneeringute kogusummat

või

| b) | kavandatavad peatükkide vahelised ümberpaigutused ületavad eelarveaasta jooksul 10 % assigneeringutest, mis on kirjendatud nimetatud eelarveaasta jaoks vastu võetud eelarve peatükis, kust assigneeringud võetakse, selle kuupäeva seisuga, mil tehakse ettepanek kõnealuseks ümberpaigutuseks. |
| --- | --- |

b)

kavandatavad peatükkide vahelised ümberpaigutused ületavad eelarveaasta jooksul 10 % assigneeringutest, mis on kirjendatud nimetatud eelarveaasta jaoks vastu võetud eelarve peatükis, kust assigneeringud võetakse, selle kuupäeva seisuga, mil tehakse ettepanek kõnealuseks ümberpaigutuseks.

2.   Kui operatsiooni ülem peab seda operatsiooni nõuetekohaseks läbiviimiseks vajalikuks, võib ta operatsiooni algusele järgneva kolme kuu jooksul eelarve osas „ühised tegevuskulud” operatsioonile eraldatud assigneeringuid artiklite ja peatükkide vahel ümber paigutada. Operatsiooni ülem teavitab sellistest ümberpaigutustest haldurit ja erikomiteed.

Artikkel 22

Assigneeringute ülekanded

1.   Operatsioonide ettevalmistamise käigus ja nende järel tekkinud ühiste kulude katteks mõeldud kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse eelarveaasta lõpus, kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti.

2.   Athena poolt hallatavate materjalide ja varustuse ladustamise kulu katteks mõeldud assigneeringuid võib kanda üle järgmisse eelarveaastasse üks kord, kui vastav assigneering tehti enne jooksva eelarveaasta 31. detsembrit. Ühiste tegevuskulude katteks mõeldud assigneeringuid võib kanda üle, kui neid vajatakse operatsiooni jaoks, mida ei ole täielikult lõpetatud.

3.   Haldur esitab erikomiteele ettepaneku eelneva eelarveaasta sidumata assigneeringute jäägi ülekandmiseks 15. veebruariks. Kõnealust ettepanekut käsitatakse heakskiidetuna, kui erikomitee ei ole 15. märtsiks otsustanud teisiti.

4.   Eelneva eelarveaasta seotud assigneeringud kantakse üle ja haldur teavitab 15. veebruariks sellest erikomiteed.

Artikkel 23

Ennetähtaegne rakendamine

Pärast aastaeelarve heakskiitmist võib assigneeringuid kasutada kohustuste eest tasumiseks ja maksete tegemiseks, kui see on operatsiooni tegutsemiseks vajalik.

7. PEATÜKK

PANUSED JA NENDE TAGASTAMINE

Artikkel 24

Panuste määramine

1.   Operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud ühiste kulude katteks mõeldud mis tahes tuludega katmata makseassigneeringuid rahastatakse osalevate liikmesriikide panustest.

2.   Operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud makseassigneeringud kaetakse panustavate riikide panustest.

3.   Panustajariikide väljamakstavad panused võrduvad eelarvesse kirjendatud ja kõnealuse operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud makseassigneeringute summaga, millest on maha arvatud panuste summad, mida panustavad kolmandad riigid peavad artikli 12 kohaldamise tulemusena maksma sama operatsiooni heaks.

4.   Panuste jaotumine liikmesriikide vahel, kellelt panust taotletakse, määratakse vastavalt ELi lepingu artikli 41 lõikele 2 rahvamajanduse kogutoodangu alusel ja kooskõlas nõukogu otsusega 2014/335/EL, Euratom (3) või muu nõukogu otsusega, mis võib seda asendada.

5.   Panuste arvutamiseks kasutatakse andmeid, mis on esitatud liidu viimasele vastuvõetud üldeelarvele lisatud tabeli „Üldeelarve rahastamise kokkuvõte omavahendite liigi ja liikmesriikide kaupa” veerus „kogurahvatulul põhinevad omavahendid”. Iga panustava liikmesriigi panus on proportsionaalne kõnealuse liikmesriigi kogurahvatulu osaga kõigi panustavate liikmesriikide kogurahvatulu summast.

Artikkel 25

Panuste maksmise ajakava

1.   Kui nõukogu on võtnud vastu liidu sõjalise operatsiooni lähtesumma, maksavad panustavad liikmesriigid panusena välja 30 % lähtesummast juhul, kui nõukogu ei otsusta kehtestada teistsugust määra. Haldur taotleb panuseid vastavalt operatsiooni operatiivvajadustele kuni kokkulepitud tasemeni.

2.   Erikomitee võib halduri ettepaneku põhjal otsustada taotleda enne operatsiooni paranduseelarve vastuvõtmist täiendavaid panuseid. Erikomitee võib otsustada suunata küsimuse nõukogu pädevatele ettevalmistavatele organitele.

3.   Kui konkreetse operatsiooni jaoks on vastu võetud paranduseelarve, maksavad liikmesriigid välja panuse osa, mille nad võlgnevad seoses selle operatsiooniga tulenevalt artikli 24 kohaldamisest. Kui operatsiooni kestuseks on aga kavandatud rohkem kui kuus kuud ühe eelarveaasta jooksul, makstakse panus välja kahes osas. Sellisel juhul tehakse esimene osamakse 60 päeva jooksul operatsiooni alustamisest; teine osamakse tehakse tähtpäevaks, mille kehtestab erikomitee halduri ettepanekul operatiivvajadusi arvesse võttes. Erikomitee võib käesoleva lõike sätetest kõrvale kalduda.

4.   Haldur saadab vastavad panustamiskutsed kirja teel riikide ametiasutustele, kelle andmed on talle edastatud, kui

| a) | erikomitee kiidab heaks eelarveaasta eelarveprojekti vastavalt artiklile 19. Esimene panustamiskutse tehakse kaheksa kuu operatiivvajaduste rahuldamiseks. Teine panustamiskutse tehakse panuste ülejäänud osa väljamaksmiseks, võttes arvesse eelmise aasta eelarve ülejääki, kui erikomitee on otsustanud kanda selle ülejäägi jooksva aasta eelarvesse pärast auditi arvamuse saamist; |
| --- | --- |

a)

erikomitee kiidab heaks eelarveaasta eelarveprojekti vastavalt artiklile 19. Esimene panustamiskutse tehakse kaheksa kuu operatiivvajaduste rahuldamiseks. Teine panustamiskutse tehakse panuste ülejäänud osa väljamaksmiseks, võttes arvesse eelmise aasta eelarve ülejääki, kui erikomitee on otsustanud kanda selle ülejäägi jooksva aasta eelarvesse pärast auditi arvamuse saamist;

| b) | lähtesumma on vastu võetud vastavalt artikli 25 lõikele 1 või |
| --- | --- |

b)

lähtesumma on vastu võetud vastavalt artikli 25 lõikele 1 või

| c) | vastavalt artiklile 20 on heaks kiidetud paranduseelarve. |
| --- | --- |

c)

vastavalt artiklile 20 on heaks kiidetud paranduseelarve.

5.   Ilma et see piiraks käesoleva otsuse muude sätete kohaldamist, makstakse panused välja 30 päeva jooksul alates asjaomase panustamiskutse saatmisest, välja arvatud uue eelarveaasta eelarve jaoks esitatava esimese panustamiskutse puhul, kus makse tegemise tähtaeg on 40 päeva alates vastava panustamiskutse saatmisest.

6.   Pärast koondeelarve esitamist erikomiteele võib nende liikmesriikide puhul, kelle eelarve- ja finantsmenetlused ei võimalda seatud tähtajaks oma panust välja maksta, haldur esitada asjaomasele riigile enne jooksva eelarveaasta lõppu hinnangulise panustamiskutse, mida käsitatakse järgneva eelarveaasta eelarve panustamiskutsete ettemaksena.

7.   Iga panustajariik tasub oma panuse maksmisega seotud pangateenuste eest.

8.   Haldur esitab panuse kättesaamise kohta kinnituse.

Artikkel 26

Eelrahastamine

1.   Liidu sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni korral maksavad panustavad liikmesriigid panuse välja lähtesumma ulatuses. Ilma et see piiraks artikli 25 lõike 3 kohaldamist, tehakse maksed allpool kirjeldatud korras.

2.   Liidu sõjaliste kiirreageerimisoperatsioonide eelrahastamiseks osalevad liikmesriigid kas

| a) | teevad panuse Athenale ettemaksena või |
| --- | --- |

a)

teevad panuse Athenale ettemaksena või

| b) | kui nõukogu otsustab läbi viia liidu sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni, mille rahastamisse liikmesriigid panustavad, maksavad oma panuse lähtesumma ulatuses kõnealuse operatsiooni ühistesse kuludesse viie päeva jooksul alates asjaomase panustamiskutse saatmisest, kui nõukogu ei otsusta teisiti. |
| --- | --- |

b)

kui nõukogu otsustab läbi viia liidu sõjalise kiirreageerimisoperatsiooni, mille rahastamisse liikmesriigid panustavad, maksavad oma panuse lähtesumma ulatuses kõnealuse operatsiooni ühistesse kuludesse viie päeva jooksul alates asjaomase panustamiskutse saatmisest, kui nõukogu ei otsusta teisiti.

3.   Lõikes 2 osutatud eesmärgil loob erikomitee, kuhu kuulub üks esindaja igast panuse ettemaksena teinud liikmesriigist, eelarve erijakku määratlemata otstarbega assigneeringud. Nimetatud määratlemata otstarbega assigneeringud kaetakse panustest, mida maksavad panuse ettemaksena teinud liikmesriigid 90 päeva jooksul alates asjaomase panustamiskutse saatmisest.

4.   Lõikes 3 osutatud operatsiooni tarbeks kasutatavaid määratlemata otstarbega assigneeringuid täiendatakse 90 päeva jooksul alates asjaomase panustamiskutse saatmisest.

5.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib iga panuse ettemaksena teinud liikmesriik eriolukordades volitada haldurit kasutama tema poolt ette makstud panust, et katta tema poolt väljamaksmisele kuuluvat panust operatsioonile, milles ta osaleb, kuid mis ei ole kiirreageerimisoperatsioon. Ettemaksena antavat panust täiendatakse asjaomase liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast panustamiskutse saatmist.

6.   Kui muu operatsiooni kui kiirreageerimisoperatsiooni läbiviimiseks on vaja rahalisi vahendeid ning kui kõnealuse operatsiooni jaoks ei ole veel saadud piisavaid panuseid:

| a) | võib operatsiooni kulude katteks kasutada operatsiooni rahastamises osalevate liikmesriikide poolt ettemaksena tehtud panuseid, saades sellele enne panuse ettemaksena teinud liikmesriikide heakskiidu; selliselt võib kasutada kuni 75 % ettemakstud panustest. Ettemaksena tehtud panuseid täiendatakse asjaomase panuse ettemaksena teinud liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast panustamiskutse saatmist; |
| --- | --- |

a)

võib operatsiooni kulude katteks kasutada operatsiooni rahastamises osalevate liikmesriikide poolt ettemaksena tehtud panuseid, saades sellele enne panuse ettemaksena teinud liikmesriikide heakskiidu; selliselt võib kasutada kuni 75 % ettemakstud panustest. Ettemaksena tehtud panuseid täiendatakse asjaomase panuse ettemaksena teinud liikmesriigi poolt 90 päeva jooksul pärast panustamiskutse saatmist;

| b) | käesoleva lõike punktis a osutatud juhul maksavad liikmesriigid, kes ei ole teinud panust ettemaksena, artikli 25 lõike 1 kohaselt operatsiooni jaoks makstavad panused pärast asjaomaste liikmesriikide heakskiidu saamist viie päeva jooksul pärast halduri poolt panustamiskutse saatmist. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punktis a osutatud juhul maksavad liikmesriigid, kes ei ole teinud panust ettemaksena, artikli 25 lõike 1 kohaselt operatsiooni jaoks makstavad panused pärast asjaomaste liikmesriikide heakskiidu saamist viie päeva jooksul pärast halduri poolt panustamiskutse saatmist.

7.   Operatsiooni ülem võib võtta kohustusi ja teha kulutusi tema käsutuses olevate summade piires, sealhulgas artikli 34 lõike 3 kohaselt.

8.   Liikmesriigid võivad oma valikut muuta, teatades sellest haldurile vähemalt kolm kuud ette.

9.   Eelrahastamise tulemusel teenitud intress jaotatakse igal aastal panuse ettemaksena teinud liikmesriikidele ning lisatakse nende määratlemata otstarbega assigneeringute hulka. Summad teatatakse kõnealustele liikmesriikidele iga-aastase eelarve heakskiitmise protsessi käigus.

Artikkel 27

Eelrahastamise summade tagastamine

1.   Liikmesriik, kolmas riik või asjakohasel juhul rahvusvaheline organisatsioon, kellel nõukogu on lubanud eelrahastada osa operatsiooni ühistest kuludest, võib Athenalt asjaomased summad tagasi saada, esitades hiljemalt kaks kuud pärast asjaomase operatsiooni lõpuleviimist haldurile taotluse, millega on kaasas vajalikud tõendavad dokumendid.

2.   Raha tagastamise taotlust ei saa rahuldada, kui operatsiooni ülem, kui ta on veel ametis, ja haldur ei ole seda heaks kiitnud.

3.   Kui kiidetakse heaks raha tagastamise taotlus, mille on esitanud panustajariik, võib selle arvata maha järgmisest panustamiskutsest, mille haldur esitab kõnealusele riigile.

4.   Kui taotluse heakskiitmise ajal ei ole ette näha ühtki panustamiskutset või kui heakskiidetud raha tagastamise taotlus ületaks oodatavat panust, maksab haldur tagastatava summa välja 30 päeva jooksul, võttes arvesse Athena rahavoogusid ja asjaomase operatsiooni ühiste kulude rahastamise vajadusi.

5.   Raha makstakse vastavalt käesolevale otsusele tagasi isegi siis, kui operatsioon tühistatakse.

6.   Summade tagastamisel makstakse tagasi ka eelrahastamisel kättesaadavaks tehtud summalt teenitud intress.

Artikkel 28

Ühiste kulude hulka mitte kuuluvate kulude haldamine Athena poolt

1.   Erikomitee võib halduri, keda abistab operatsiooni ülem, või liikmesriigi ettepaneku põhjal otsustada, et teatavate operatsiooniga seotud kulude („riigi poolt kantavad kulud”) halduskorraldus usaldatakse Athenale, ehkki vastutus nende eest jääb asjaomasele liikmesriigile.

2.   Erikomitee võib oma otsusega anda operatsiooni ülemale loa sõlmida operatsioonis osalevate liikmesriikide ja asjakohasel juhul kolmandate poolte nimel lepinguid, et osta teenuseid ja varustust, mida käsitatakse riigi poolt kantavate kuludena.

3.   Erikomitee võib oma otsusega kehtestada korra riigi poolt kantavate kulude eelrahastamiseks.

4.   Athena peab arvestust talle usaldatud riigi poolt kantavate kulude üle, mis tekivad igal liikmesriigil ja asjakohasel juhul kolmandal poolel. Ta saadab igal kuul igale liikmesriigile ja asjakohasel juhul kõnealusele kolmandale poolele väljavõtte kulutustest, mis nad on teinud ja nad või nende personal on tekitanud eelneva kuu jooksul, ning taotleb kõnealuste kulude tasumiseks vajalikke vahendeid. Liikmesriigid ja asjakohasel juhul kõnealused kolmandad pooled maksavad taotletud vahendid Athenale välja 30 päeva jooksul pärast vahendite taotluse saatmist.

Artikkel 29

Algse vägede operatsiooni toimumiskohta siirmise hõlbustamiseks ettenähtud eelrahastamise ja ühiste kulude hulka mitte kuuluvate kulude haldamine Athena poolt

Kui operatsiooniga seotud eriolukord seda nõuab, võib erikomitee halduri (keda abistab operatsiooni ülem) või liikmesriigi ettepaneku põhjal otsustada, et operatsiooniga seotud eelrahastamine ja teatavate kulude halduskorraldus usaldatakse Athenale, ehkki vastutus nende eest jääb asjaomasele liikmesriigile, et hõlbustada algset vägede operatsiooni toimumiskohta siirmist enne osalevate liikmesriikide kinnitamist. Nende kulude haldamine tagatakse olemasolevate vahendite ja ressursside piires ning algsete kulude ülemmääraks kehtestatakse 20 % operatsiooni lähtesummast. Sellisel juhul esitab erikomitee oma otsuses tulevaste osalevate liikmesriikide ja kolmandate poolte poolt eelrahastamise ja eelrahastatud summade hüvitamise korra põhijooned.

Artikkel 30

Kolmandate poolte rahaliste panuste haldamine Athena poolt

1.   Kooskõlas operatsiooni õigusraamistiku asjakohaste sätetega ning pärast poliitika- ja julgeolekukomitee otsust kiita heaks operatsiooni poolt projekti rakendamine või haldamine või kolmanda poole või liikmesriigi poolt rahalise panuse andmine operatsioonist tulenevate kulude katteks võib erikomitee anda loa, et selle projekti või rahalise panuse halduskorraldus usaldatakse olemasolevate vahendite ja ressursside piires Athenale. See võib hõlmata liidu poolt rahastatavaid projekte.

2.   Panuse haldamise kulud tuleks katta panusest endast. Erikomitee võib juhtumipõhiselt otsustada, et panusega seotud teatavaid operatsiooni aktiivse etapi kulusid võib rahastada kui ühiseid kulusid.

3.   Kolmanda poole, liidu või liikmesriigi panuse haldamise eesmärgil peab haldur pärast erikomiteelt heakskiidu saamist läbirääkimisi ajutise halduskokkuleppe sõlmimiseks kõnealuse kolmanda poole, liidu või liikmesriigiga ja allkirjastab selle, määrates halduskokkuleppes kindlaks panuse eesmärgi, panusest rahastatavad kulud ja selle haldamisega seotud üksikasjad, sealhulgas operatsiooni ülema aruandekohustuse erikomitee ees. Haldur tagab, et panuse haldamine vastab ajutistele kokkulepetele, ning esitab asjaomasele panustajale otse või operatsiooni ülema kaudu kogu asjakohase teabe, mis on seotud panuse haldamisega.

Artikkel 31

Viivis

1.   Kui riik ei täida oma rahalisi kohustusi, kohaldatakse liidu eelarvesse makstavate panuste osas analoogia põhjal liidu eeskirju viivise suhtes, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (4) artikliga 78 või mis tahes muu määrusega, mis võib seda asendada.

2.   Kui makse ei hiline üle 20 päeva, viivist ei nõuta. Kui makse hilineb üle 20 päeva, nõutakse viivist kogu viivitatud aja eest.

8. PEATÜKK

KULUDE TEGEMINE

Artikkel 32

Põhimõtted

1.   Athena assigneeringuid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete, st säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõtetega.

2.   Eelarvevahendite käsutajad vastutavad selle eest, et Athena tulusid ja kulusid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, ning seaduslikkuse ja korrapärasuse nõuete täitmise tagamise eest. Kulude haldamisel võtab eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist. Eelarvevahendite käsutaja võib oma ülesandeid delegeerida otsusega, milles on määratletud

| a) | personali liige, kes on selliseks delegeerimiseks asjakohasel tasemel; |
| --- | --- |

a)

personali liige, kes on selliseks delegeerimiseks asjakohasel tasemel;

| b) | üleantud volituste ulatus; |
| --- | --- |

b)

üleantud volituste ulatus;

| c) | mil määral võivad volituste saajad volitusi edasi delegeerida. |
| --- | --- |

c)

mil määral võivad volituste saajad volitusi edasi delegeerida.

3.   Assigneeringute kasutamisel järgitakse põhimõtet, mille kohaselt eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud. Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesandeid ei või omavahel ühendada. Iga Athena poolt hallatavatest vahenditest tehtud makse nõuab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ühist allkirja.

4.   Kui ühiste kulude tegemine on usaldatud liikmesriigile, liidu institutsioonile või asjakohasel juhul rahvusvahelisele organisatsioonile, kohaldab kõnealune riik, institutsioon või organisatsioon eeskirju, mis kehtivad tema enda kulude tegemisele, ilma et sellega piirataks käesoleva otsuse kohaldamist. Kui haldur teeb kulusid otse, täidab ta eeskirju, mida kohaldatakse nõukogu käsitleva liidu üldeelarve osa täitmisele.

5.   Haldur võib aga edastada eesistujariigile elemendid nõukogule või erikomiteele ettepaneku tegemiseks ühiste kulude tegemise eeskirjade kohta.

6.   Erikomitee võib heaks kiita lõikest 4 kõrvale kalduvad ühiste kulude tegemise eeskirjad.

Artikkel 33

Operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud või otseselt ühegi konkreetse operatsiooniga mitte seotud ühised kulud

Haldur täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid kulude puhul, mis hõlmavad operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulusid, samuti otseselt ühegi konkreetse operatsiooniga mitte seotud ühiseid kulusid.

Artikkel 34

Ühised tegevuskulud

1.   Operatsiooni ülem täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid kulude puhul, mis hõlmavad tema juhitava operatsiooni ühiseid tegevuskulusid. Haldur täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid aga kulude puhul, mis hõlmavad ühiseid tegevuskulusid, mis tekivad konkreetse operatsiooni ettevalmistava etapi käigus, mida hallatakse otse Athena kaudu või mis on seotud operatsiooniga pärast selle aktiivse etapi lõppu.

2.   Haldur kannab operatsiooni kulude tegemiseks nõutavad summad Athena pangakontolt operatsiooni ülema taotlusel viimasele üle Athena nimel avatud pangakontole, mille andmed operatsiooni ülem on esitanud.

3.   Erandina artikli 18 lõikest 5 annab lähtesumma vastuvõtmine haldurile ja operatsiooni ülemale nende pädevusalas asjaomase operatsiooni puhul õiguse võtta ja täita kulukohustusi artikli 25 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud protsendi ulatuses lähtesummast, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab kehtestada kõrgema kohustuste määra.

Erikomitee võib halduri või operatsiooni ülema ettepaneku alusel ning operatiivvajadusi ja olukorra kiireloomulisust arvesse võttes otsustada, et tohib võtta ja vajaduse korral täita täiendavaid kulukohustusi. Erikomitee võib otsustada suunata küsimuse eesistujariigi kaudu nõukogu pädevatele ettevalmistavatele organitele, välja arvatud juhul, kui operatiivsed asjaolud nõuavad teisiti. Kõnealune erand kaotab kehtivuse kuupäevast, mil võetakse vastu asjaomase operatsiooni eelarve.

4.   Operatsiooni eelarve vastuvõtmisele eelneva ajavahemiku jooksul annavad haldur ja operatsiooni ülem või tema esindaja kumbki erikomiteele iga kuu aru seoses kuludega, mida võib tasuda kõnealuse operatsiooni ühistest kuludest. Erikomitee võib halduri, operatsiooni ülema või liikmesriigi ettepaneku põhjal anda välja juhtnööre kulude tegemise kohta kõnealusel ajavahemikul.

5.   Vahetu ohu korral isikkoosseisule, kes on kaasatud liidu sõjalisse operatsiooni, võib kõnealuse operatsiooni ülem erandina artikli 18 lõikest 5 teha kõnealuse isikkoosseisu elu päästmiseks kulusid, mis ületavad eelarvesse kirjendatud assigneeringuid. Operatsiooni ülem teavitab sellest võimalikult kiiresti haldurit ja erikomiteed. Sellisel juhul teeb haldur operatsiooni ülemaga sidet pidades ettepaneku ümberpaigutusteks, mis on vajalikud kõnealuse ootamatu kulu rahastamiseks. Kui sellise kulu jaoks ei ole võimalik tagada piisavat rahastamist ümberpaigutuse teel, esitab haldur paranduseelarve ettepaneku.

9. PEATÜKK

ÜHISELT RAHASTATUD VARUSTUSE JA INFRASTRUKTUURI LÕPPOTSTARVE

Artikkel 35

Varustus ja infrastruktuur

1.   Haldur teeb erikomiteele ettepaneku kõigi operatsioonide varustuse ja muu vara amortisatsioonimäära kohta. Operatsiooni ülem võib kohaldada teistsugust amortisatsioonimäära, kui operatsiooniga seotud olukord seda nõuab ja kui erikomitee selle heaks kiidab.

2.   Operatsiooni ülem teeb tema juhitud operatsiooni lõpetamiseks erikomiteele ettepaneku kõnealuse operatsiooni jaoks ühise rahastamisega soetatud varustuse ja infrastruktuuri lõppotstarbe kohta.

3.   Haldur haldab pärast operatsiooni aktiivse etapi lõppu järele jäänud varustust ja infrastruktuuri, pidades vajaduse korral silmas sellele lõppotstarve leidmist.

4.   Erikomitee kiidab heaks ühiselt rahastatud varustuse ja infrastruktuuri lõppotstarbe, pidades silmas operatsiooni vajadusi ja finantskriteeriume. Lõppotstarve võib olla järgmine:

| a) | infrastruktuuri puhul müümine või üleandmine Athena kaudu vastuvõtjariigile, liikmesriigile või kolmandale poolele; |
| --- | --- |

a)

infrastruktuuri puhul müümine või üleandmine Athena kaudu vastuvõtjariigile, liikmesriigile või kolmandale poolele;

| b) | varustuse puhul müümine Athena kaudu liikmesriigile, vastuvõtjariigile või kolmandale poolele või ladustamine ja säilitamine Athena, liikmesriigi või kolmanda poole poolt kasutamiseks edaspidi läbiviidavas operatsioonis. |
| --- | --- |

b)

varustuse puhul müümine Athena kaudu liikmesriigile, vastuvõtjariigile või kolmandale poolele või ladustamine ja säilitamine Athena, liikmesriigi või kolmanda poole poolt kasutamiseks edaspidi läbiviidavas operatsioonis.

5.   Müümise korral müüakse varustus ja infrastruktuur nende turuhinnaga või, kui turuhinda ei ole võimalik kindlaks määrata, siis õiglase ja mõistliku hinnaga, võttes arvesse kohalikke eritingimusi.

6.   Müümine või üleandmine vastuvõtjariigile või kolmandale poolele peab toimuma kooskõlas asjaomaste kehtivate julgeolekueeskirjadega.

7.   Kui otsustatakse, et operatsiooni jaoks ühise rahastamisega soetatud varustus jääb Athenale, võivad panustavad liikmesriigid taotleda teistelt osalevatelt liikmesriikidelt rahalist hüvitist. Kõigi osalevate liikmesriikide esindajatest koosnev erikomitee võtab halduri ettepaneku põhjal vastu asjakohased otsused.

10. PEATÜKK

RAAMATUPIDAMINE JA INVENTAR

Artikkel 36

Ühiste tegevuskuludega seotud raamatupidamine

Operatsiooni ülem peab raamatupidamisarvestust Athenalt saadud ülekannete, enda poolt võetud kulukohustuste, tehtud väljamaksete ning saadud tulu üle, samuti Athena eelarvest rahastatud ja tema juhitava operatsiooni jaoks kasutatava vallasvara kontrollimise üle.

Artikkel 37

Konsolideeritud aruanded

1.   Peaarvepidaja peab arvet taotletud panuste ja tehtud ülekannete üle. Ta koostab samuti raamatupidamisaruande operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulude, tegevuskulude ning saadud tulu kohta, mida on hallatud halduri otsesel vastutusel.

2.   Peaarvepidaja koostab Athena tulude ja kulude kohta konsolideeritud aruande. Iga operatsiooni ülem saadab talle raamatupidamisaruanded tema poolt võetud kulukohustuste, tema tehtud maksete ning saadud tulu kohta.

11. PEATÜKK

RAAMATUPIDAMISARUANNETE AUDIT JA ESITAMINE

Artikkel 38

Erikomiteele tehtavad korrapärased ettekanded

Haldur esitab erikomiteele iga kolme kuu järel aruande tulude ja kulude haldamise kohta alates eelarveaasta algusest. Selleks esitab iga operatsiooni ülem haldurile aruande kulude kohta, mis on seotud tema juhitava operatsiooni ühiste tegevuskuludega.

Artikkel 39

Kontrollide läbiviimise tingimused

1.   Enne oma ülesannete täitmist peavad Athena tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavad isikud olema saanud loa juurdepääsuks nõukogu valduses olevale vähemalt „SECRET UE/EU SECRET” tasemel salastatud teabele või vajaduse korral samaväärse juurdepääsuloa liikmesriigilt või NATOlt. Kõnealused isikud tagavad, et nad peavad kinni sellise teabe salastatusest ja kaitsevad andmeid, mis neile nende auditeerimisülesande käigus teatavaks saavad, kooskõlas kõnealuse teabe ja andmete suhtes kohaldatavate eeskirjadega.

2.   Halduril ja Athena tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavatel isikutel on viivitamatult ja ilma sellest eelnevalt teatamata juurdepääs kõnealuste tulude ja kuludega seotud dokumentidele ja kõigi andmekandjate sisule ning ruumidele, kus nimetatud dokumente ja andmekandjaid hoitakse. Nad võivad teha koopiaid. Athena tulude ja kulude haldamisega tegelevad isikud pakuvad haldurile ning kõnealuste tulude ja kulude auditeerimise eest vastutavatele isikutele nende ülesanne täitmiseks vajalikku abi.

Artikkel 40

Raamatupidamisaruannete välisaudit

1.   Kui Athena kulude tegemine on usaldatud liikmesriigile, liidu institutsioonile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kohaldab kõnealune riik, institutsioon või organisatsioon eeskirju, mida kohaldatakse tema enda kulude auditeerimisele.

2.   Siiski võib haldur või tema poolt määratud isik viia millal tahes läbi operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud Athena ühiste kulude või operatsiooni ühiste tegevuskulude auditi. Lisaks võib erikomitee halduri või liikmesriigi ettepanekul millal tahes määrata välisaudiitorid, määrates kindlaks nende ülesanded ja töölevõtmise tingimused.

3.   Välisauditite jaoks luuakse kuueliikmeline audiitorite kolleegium. Erikomitee määrab liikmesriikide esitatud kandidaatide hulgast liikmed kolme aasta pikkuseks ametiajaks, mida võib ühe korra pikendada. Erikomitee võib liikme volitusi pikendada kuni kuue kuu võrra.

Kandidaadid peavad olema liikmesriigi kõrgeima auditeerimisasutuse liikmed või selle asutuse poolt soovitatud isikud ning pakkuma oma turvalisuse ja sõltumatuse kohta piisavaid tagatisi. Nad peavad olema vajaduse korral kättesaadavad ülesannete täitmiseks Athena nimel. Kõnealuste ülesannete täitmisel

| a) | maksab audiitorite kolleegiumi liikmetele jätkuvalt palka nende päritoluriigi auditeerimisasutus; Athena katab nende lähetuskulud vastavalt eeskirjadele, mis kehtivad sama astme liidu ametnikele; |
| --- | --- |

a)

maksab audiitorite kolleegiumi liikmetele jätkuvalt palka nende päritoluriigi auditeerimisasutus; Athena katab nende lähetuskulud vastavalt eeskirjadele, mis kehtivad sama astme liidu ametnikele;

| b) | küsivad ja saavad kolleegiumi liikmed juhiseid ainult erikomiteelt; audiitorite kolleegium ja selle liikmed on oma auditeerimisvolituste piires täiesti sõltumatud ja vastutavad üksnes välisauditi läbiviimise eest; |
| --- | --- |

b)

küsivad ja saavad kolleegiumi liikmed juhiseid ainult erikomiteelt; audiitorite kolleegium ja selle liikmed on oma auditeerimisvolituste piires täiesti sõltumatud ja vastutavad üksnes välisauditi läbiviimise eest;

| c) | annavad kolleegiumi liikmed oma ülesannetest aru ainult erikomiteele; |
| --- | --- |

c)

annavad kolleegiumi liikmed oma ülesannetest aru ainult erikomiteele;

| d) | kolleegiumi liikmed kontrollivad eelarveaasta jooksul ning tagantjärele kohapealsete kontrollide ja tõendavate dokumentide esitamise abil, kas Athena rahastatud või eelrahastatud kulusid on tehtud kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete, st säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõtetega ning kas sisekontroll on olnud piisav. |
| --- | --- |

d)

kolleegiumi liikmed kontrollivad eelarveaasta jooksul ning tagantjärele kohapealsete kontrollide ja tõendavate dokumentide esitamise abil, kas Athena rahastatud või eelrahastatud kulusid on tehtud kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete, st säästlikkuse, mõjususe ja tõhususe põhimõtetega ning kas sisekontroll on olnud piisav.

Igal aastal valib audiitorite kolleegium oma liikmete seast eesistuja või pikendab tema ametiaega. Kolleegium võtab vastu oma liikmete läbi viidavatele audititele kohaldatavad eeskirjad, mis on kooskõlas kõige kõrgemate rahvusvaheliste nõuetega. Audiitorite kolleegium kiidab oma liikmete koostatud auditiaruanded heaks enne, kui need edastatakse haldurile ja erikomiteele.

4.   Lähtudes igast üksikjuhtumist ja konkreetsetest põhjustest, võib erikomitee otsustada kasutada muid välisasutusi.

5.   Auditite kulusid, mille viivad läbi Athena nimel tegutsevad audiitorid, käsitatakse Athena poolt kantavate ühiste kuludena.

Artikkel 41

Raamatupidamisaruannete siseaudit

1.   Nõukogu peasekretär määrab halduri ettepaneku põhjal ja pärast erikomitee teavitamist nelja-aastaseks ametiajaks, mida saab pikendada kokku kuni kaheksa aastani, Athena mehhanismi siseaudiitori ja; vähemalt ühe asesiseaudiitori. Siseaudiitoril peab olema vajalik kvalifikatsioon ja ta peab pakkuma oma turvalisuse ja sõltumatuse kohta piisavaid tagatisi. Siseaudiitor ei või olla ei eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja; ta ei või osaleda raamatupidamisaruannete ettevalmistamisel.

2.   Siseaudiitor annab haldurile riskidega tegelemise kohta aru, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning soovitusi operatsioonidega seotud sisekontrolli parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks. Tema vastutuses on eelkõige selle hindamine, kui sobivad ja tulemuslikud on sisemised juhtimissüsteemid ning kuidas teenistused rakendavad poliitikaid ja saavutavad eesmärke, pidades silmas nendega seotud riske.

3.   Siseaudiitor täidab oma ülesandeid seoses kõikide teenistustega, mis on kaasatud Athena tulude kogumisse ning Athena kaudu rahastatavate kulude tegemisse.

4.   Siseaudiitor viib eelarveaasta jooksul vastavalt vajadusele läbi ühe või mitu auditit. Ta annab haldurile aru ja teavitab operatsiooni ülemat oma auditite tulemustest ja soovitustest. Operatsiooni ülem ja haldur tagavad, et auditite põhjal tehtud soovituste põhjal võetakse meetmeid.

5.   Haldur esitab igal aastal erikomiteele siseauditi kohta aruande, milles on märgitud läbiviidud siseauditite arv ja liik, esitatud märkused, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.

6.   Lisaks sellele tagab iga operatsiooni ülem siseaudiitorile täieliku juurdepääsu tema juhatatavale operatsioonile. Siseaudiitor kontrollib finants- ja eelarvesüsteemide ja -menetluste nõuetekohast toimimist ning tagab tugevate ja tõhusate sisekontrolli süsteemide toimimise.

7.   Siseaudiitori töö ja aruanded tehakse koos kõigi asjakohaste lisadokumentidega kättesaadavaks audiitorite kolleegiumile.

Artikkel 42

Raamatupidamise aastaaruannete esitamine ja raamatupidamiskontode sulgemine

1.   Iga operatsiooni ülem esitab Athena peaarvepidajale eelarveaasta lõpule järgneva aasta 31. märtsiks või nelja kuu möödumisel tema juhitud operatsiooni lõppemisest (olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem) teabe, mida on vaja ühiste kulude ja artikli 28 kohaste kulude raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks ning iga-aastase tegevusaruande koostamiseks.

2.   Haldur koostab peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema abiga raamatupidamisaruanded ja iga-aastase tegevusaruande ning esitab need erikomiteele ja audiitorite kolleegiumile eelarveaasta lõpule järgneva aasta 15. maiks.

3.   Kaheksa nädala jooksul pärast raamatupidamisaruannete edastamist esitab audiitorite kolleegium erikomiteele auditi arvamuse ning haldur, keda abistavad peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülem, esitab erikomiteele Athena auditeeritud raamatupidamisaruanded.

4.   Eelarveaasta lõpule järgneva aasta 30. septembriks esitab audiitorite kolleegium erikomiteele auditiaruande ning erikomitee vaatab auditiaruande, auditi arvamuse ning raamatupidamisaruande läbi, eesmärgiga anda halduri, peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema tegevusele heakskiit.

5.   Peaarvepidaja, iga operatsiooni ülem ja kohaldatavuse korral haldur säilitavad oma tasemel kõik raamatupidamisaruanded, inventarinimestikud ja nendega seotud dokumendid viie aasta jooksul alates kuupäevast, mil asjaomase eelarve täitmine kinnitati, ning viisil, mis on kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 või mis tahes muu määrusega, mis võib seda asendada. Kui operatsioon lõpetatakse, tagab operatsiooni ülem kõigi raamatupidamisaruannete ja inventarinimestike edastamise peaarvepidajale.

6.   Erikomitee teeb otsuse eelarve ülejäägi kandmise kohta eelarveaastast, mille raamatupidamisaruanne on heaks kiidetud, järgmise eelarveaasta eelarvesse, olenevalt olukorrast kas tulude või kuludena, paranduseelarvega. Erikomitee võib siiski teha otsuse eespool nimetatud eelarve ülejäägi kandmise kohta pärast auditi arvamuse saamist audiitorite kolleegiumilt.

7.   Eelarveaasta eelarve ülejäägi osa, mis tuleneb operatsioonide ettevalmistamise käigus või nende järel tekkinud kulude katteks mõeldud assigneeringute kasutamisest, kavandatakse osalevate liikmesriikide järgmistest panustest maha arvamiseks.

8.   Eelarve ülejäägi osa, mis tuleneb teatava operatsiooni ühiste tegevuskulude katteks mõeldud assigneeringute kasutamisest, kavandatakse kõnealusesse operatsiooni panustanud liikmesriikide järgmistest panustest maha arvamiseks.

9.   Kui tagastamine ei ole võimalik Athenale makstavatest panustest mahaarvamise teel, makstakse eelarve ülejääk asjaomastele liikmesriikidele tagasi vastavalt tagasimakse tegemise aastal kehtivale kogurahvatulu baasmäärale.

10.   Iga operatsioonis osalev liikmesriik võib iga aasta 31. märtsiks esitada haldurile, asjakohasel juhul operatsiooni ülema kaudu, andmed tema poolt eelneval eelarveaastal operatsiooniga seoses tekkinud täiendavate kulude kohta. Need andmed liigitatakse põhiliste kuluartiklite kaupa. Haldur koondab nimetatud andmed ja annab erikomiteele ülevaate operatsiooni täiendavate kulude kohta.

Artikkel 43

Operatsiooni raamatupidamiskontode sulgemine

1.   Kui operatsioon on lõpule viidud, võib erikomitee halduri või liikmesriigi ettepaneku põhjal otsustada, et haldur esitab peaarvepidaja ja operatsiooni ülema abiga erikomiteele kõnealuse operatsiooni kohta raamatupidamisaruanded kuni kuupäevani, mil operatsioon lõpule viidi, ja võimaluse korral kuni kuupäevani, mil see lõpetati. Halduri kehtestatud tähtaeg ei või olla lühem kui neli kuud alates kuupäevast, mil operatsioon lõpule viidi.

2.   Kui raamatupidamisaruandesse ei saa kehtestatud tähtajaks kanda andmeid tulude ja kulude kohta, mis on seotud vastava operatsiooni lõpuleviimisega, siis kajastatakse need tulud ja kulud Athena raamatupidamisaruandes ning need vaatab läbi erikomitee artiklis 42 ette nähtud menetluse käigus.

3.   Erikomitee kiidab audiitorite kolleegiumi arvamuse põhjal talle esitatud operatsiooni raamatupidamisaruande heaks. Ta kinnitab kõnealuse eelarve täitmise halduri, peaarvepidaja ja iga operatsiooni ülema poolt.

4.   Kui tagastamine ei ole võimalik Athenale makstavatest panustest mahaarvamise teel, makstakse eelarve ülejääk asjaomastele liikmesriikidele tagasi vastavalt tagasimakse tegemise aastal kehtivale kogurahvatulu baasmäärale.

12. PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 44

Vastutus

1.   Tingimusi, millega väära asjaajamise või hooletuse korral reguleeritakse operatsiooni ülema, halduri ja eelkõige liidu institutsioonide või liikmesriikide poolt kasutusse antud muu personali liikme distsiplinaar- või kriminaalvastutusele võtmist, reguleerib personalile kohaldatav määrustik või kord. Lisaks võib Athena omal algatusel või panustajariigi või kolmanda poole taotlusel algatada ülalmainitud personali liikme suhtes tsiviilhagi.

2.   Panustajariik ei või ühelgi juhul pidada liitu või nõukogu peasekretäri vastutavaks selle eest, kuidas haldur, peaarvepidaja või nende juurde määratud personal on täitnud oma ülesandeid.

3.   Panustajariigid või kolmandad isikud täidavad Athena kaudu lepingulised kohustused, mis võivad tekkida eelarve täitmise raames sõlmitud lepingute tulemusena. Seda reguleeritakse asjaomasele lepingule kohaldatava õigusega.

4.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitavad panustajariigid või kolmandad isikud kahju, mille operatsiooni peakorter, vägede peakorter ja kriisistruktuuri väeliigi peakorter, mille koosseisu on heaks kiitnud operatsiooni ülem, või nende personal on tekitanud oma ülesannete täitmise käigus, Athena kaudu vastavalt üldistele põhimõtetele, mis on ühised liikmesriikide õigusele ja vägede isikkoosseisu määrustikule, mida kohaldatakse operatsiooni toimumiskohas.

5.   Panustajariik ei või ühelgi juhul pidada liitu või liikmesriike vastutavaks eelarve täitmise raames sõlmitud lepingute eest või kahju eest, mille kriisistruktuuri üksused ja teenistused, mille koosseisu on heaks kiitnud operatsiooni ülem, või nende personal on põhjustanud oma ülesannete täitmise käigus.

Artikkel 45

Julgeolek

Athena tegevusega seotud salastatud teabele kohaldatakse nõukogu otsust 2013/488/EL (5) või mis tahes muud nõukogu otsust, mis võib seda asendada.

Artikkel 46

Isikuandmete kaitse

Athena kaitseb üksikisikuid seoses nende isikuandmete töötlemisega kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 (6). Selleks võtab erikomitee halduri ettepanekul vastu vajalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 47

Läbivaatamine ja muutmine

Käesolev otsus, sealhulgas selle lisad, vaadatakse vajaduse korral tervikuna või osaliselt läbi liikmesriigi taotlusel või pärast iga operatsiooni. Käesolevat otsust muudetakse vähemalt iga kolme aasta tagant. Läbivaatamise või muutmise käigus võib kasutada töö seisukohast kasulikke eksperte, sealhulgas Athena juhtorganeid.

Artikkel 48

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2011/871/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 49

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 27. märts 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus 2004/197/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (ELT L 63, 28.2.2004, lk 68).

1

(2)  Nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsus 2011/871/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (ATHENA) (ELT L 343, 23.12.2011, lk 35).

2

(3)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta otsus 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 105).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

---

I LISA

ÜHISED KULUD, MIS NENDE TEKKIMISEL KANNAB ATHENA

Juhul kui järgmisi ühiseid kulusid ei saa otseselt seostada ühegi operatsiooniga, võib erikomitee otsustada paigutada vastavad assigneeringud aastaeelarve üldossa. Kõnealused assigneeringud tuleks võimalusel kirjendada artiklitesse, mis osutavad operatsioonile, millega nad on kõige enam seotud.

| 1. | Operatsiooni ülema ja tema isikkoosseisu lähetuskulud, mis tekivad operatsiooni raamatupidamisaruande erikomiteele esitamise tulemusena. |
| --- | --- |

1.

Operatsiooni ülema ja tema isikkoosseisu lähetuskulud, mis tekivad operatsiooni raamatupidamisaruande erikomiteele esitamise tulemusena.

| 2. | Kahjunõuetest ja õiguslikest meetmetest tulenevad kahjuhüvitised ja kulud, mis kuuluvad maksmisele Athena kaudu. |
| --- | --- |

2.

Kahjunõuetest ja õiguslikest meetmetest tulenevad kahjuhüvitised ja kulud, mis kuuluvad maksmisele Athena kaudu.

| 3. | Kulud, mis tulenevad otsusest ladustada operatsiooni jaoks ühiselt soetatud materjali (kui kõnealused kulud omistatakse aastaeelarve üldosale, märgitakse seos konkreetse operatsiooniga). |
| --- | --- |

3.

Kulud, mis tulenevad otsusest ladustada operatsiooni jaoks ühiselt soetatud materjali (kui kõnealused kulud omistatakse aastaeelarve üldosale, märgitakse seos konkreetse operatsiooniga).

Lisaks sisaldab aastaeelarve üldosa vajaduse korral assigneeringuid, mis on vajalikud järgmiste ühiste tegevuskulude katmiseks, mida operatsioonis osalevad liikmesriigid rahastavad:

| 1. | panga teenustasud; |
| --- | --- |

1.

panga teenustasud;

| 2. | auditikulud; |
| --- | --- |

2.

auditikulud;

| 3. | operatsiooni ettevalmistava etapiga seonduvad ühised kulud, nagu need on määratletud II lisas; |
| --- | --- |

3.

operatsiooni ettevalmistava etapiga seonduvad ühised kulud, nagu need on määratletud II lisas;

| 4. | Athena raamatupidamis- ja varahaldussüsteemi väljatöötamise ja haldamisega seotud kulud; |
| --- | --- |

4.

Athena raamatupidamis- ja varahaldussüsteemi väljatöötamise ja haldamisega seotud kulud;

| 5. | kulud, mis on seotud halduskokkulepete ja raamlepingutega kooskõlas artikliga 11. |
| --- | --- |

5.

kulud, mis on seotud halduskokkulepete ja raamlepingutega kooskõlas artikliga 11.

---

II LISA

OPERATSIOONI ETTEVALMISTAVA ETAPIGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA

Täiendavad kulud, mis on vajalikud tutvumismissioonideks ning sõjaväelaste ja tsiviilpersonali ettevalmistusteks (eelkõige teabekogumis- ja tutvumismissioonid) liidu konkreetset sõjalist operatsiooni silmas pidades: transport, majutus, operatsiooni sidevahendite kasutamine ja kohaliku tsiviilpersonali töölevõtmine missiooni läbiviimiseks (näiteks tõlgid ja autojuhid).

Meditsiiniteenused: nende isikute hädaotstarbeline meditsiiniline evakueerimine (Medevac), kes võtavad osa sõjaväelaste ja tsiviilpersonali tutvumismissioonidest ja ettevalmistustest konkreetset liidu sõjalist operatsiooni silmas pidades, kui ravi ei ole operatsiooni toimumiskohas võimalik.

---

III LISA

A OSA

OPERATSIOONI AKTIIVSE ETAPIGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ALATI ATHENA

Athena kannab liidu sõjalise operatsiooni puhul ühiste tegevuskulude all järgnevalt kindlaks määratud täiendavad kulud, mis on operatsiooni jaoks vajalikud.

1.   Täiendavad kulud seoses liidu juhitavate operatsioonide (mobiilsete või paiksete) peakorteritega

1.1.   Peakorterid, mille täiendavaid kulusid rahastatakse ühiselt:

a)   peakorter (HQ): peakorter (HQ), operatsiooni plaanis (OPLAN) heakskiidetud juhtimis- ja toetuselemendid;

b)   operatsiooni peakorter (OHQ): operatsiooni juhataja paikne, väljaspool operatsiooni toimumiskohta asuv peakorter, mis vastutab liidu vägede koostamise, väljasaatmise, ülalpidamise ja tagasitoomise eest.

Operatsiooni puhul operatsiooni peakorterile kohaldatavat ühiste kulude mõistet kohaldatakse ka nõukogu peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele ja Athenale niivõrd, kuivõrd viimased tegutsevad otseselt kõnealuse operatsiooni heaks;

c)   vägede peakorter (FHQ): operatsiooni toimumiskohta siirdud liidu vägede peakorter;

d)   väeliigi peakorter (CCHQ): operatsiooni jaoks siirdud liidu väeliigi juhataja (st õhujõudude, maavägede, merevägede või eriüksuste juhatajad, kelle määramist võidakse operatsiooni iseloomust sõltuvalt vajalikuks pidada) peakorter;

e)   missiooni peakorter (MHQ): operatsiooni toimumiskohta siirdud liidu operatsiooni peakorter, mis asendab nii OHQ kui ka FHQ teatud või kõiki ülesandeid.

1.2.   Ühiselt rahastatavad täiendavad kulud:

a)   transpordikulud: transport operatsiooni toimumiskohta ja sealt tagasi vägede peakorteri ja väeliikide peakorterite siirmiseks, ülalpidamiseks ja tagasitoomiseks;

b)   reisimine ja majutus: operatsiooni peakorteri reisi- ja majutuskulud seoses operatsiooni jaoks vajalike ametireisidega; Brüsselisse ja/või operatsiooniga seotud koosolekutele ametireisil reisiva siirdud peakorteri isikkoosseisu reisi- ja majutuskulud;

c)   peakorterite vedu/reisimine (välja arvatud päevarahade kulud) operatsioonide toimumiskohas: maanteetranspordi ja muul teel reisimise ja veokuludega seotud kulud, sealhulgas riiklike toetusvägede ja külaliste reisimine; kütusega seotud täiendavad kulud, mis ületavad tavaoperatsioonide taseme; kulud seoses kolmanda poole riskikindlustusega, mida mõned riigid nõuavad nende territooriumil operatsioone läbi viivatelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt;

d)   haldus: täiendav kontori- ja majutusvarustus, lepingulised ja kommunaalteenused, peakorterite hoonete hoolduskulud;

e)   ühiselt rahastatavatesse peakorteritesse operatsiooni jaoks eraldi töölevõetud tsiviilpersonal: liidus töötav tsiviilpersonal, rahvusvaheline personal ja operatsiooni toimumiskohas palgatud kohalik personal, keda vajatakse operatsiooni läbiviimiseks lisaks operatsiooni tavanõuetele (sealhulgas hüvitised ületundide eest);

f)   side ühiselt rahastatavate peakorterite vahel ning ühiselt rahastatavate peakorterite ja nende otsealluvuses olevate vägede vahel: kapitalikulud seoses täiendavate sidevahendite ja infotehnoloogiaseadmete ostmise ja kasutamisega ning kulud seoses osutatud teenustega (modemite, telefoniliinide, satelliittelefonide, krüptofaksi, turvaliinide, internetiteenuste, andmeliinide ja kohtvõrkude rent ning hooldus);

g)   kasarmud ja majutus/infrastruktuur: vajaduse korral peakorteri rajatiste soetamise, üürimise või renoveerimise kulud operatsiooni toimumiskohas (hoonete, varjualuste ja telkide rentimine);

h)   avalik teave: kulud, mis on seotud teabekampaaniatega ja mõeldud meedia teavitamiseks peakorteri tasandil vastavalt peakorteris välja töötatud teabestrateegiale;

i)   esindamine ja vastuvõtukulud: esinduskulud; operatsiooni läbiviimiseks vajalikud kulud peakorteri tasemel.

2.   Täiendavad kulud, mis tekivad vägede toetamisel tervikuna

Alljärgnevalt on kindlaks määratud kulud, mis tekivad seoses vägede siirmisega:

a)   siirmise/infrastruktuuriga seotud tööd: kulud, mis on tingimata vajalikud selleks, et väed tervikuna saaksid täita oma missiooni (ühiselt kasutatav(ad) lennujaam, raudtee, sadamad, peamised logistilistilised maanteed, sh mahalaadimiskohad ning alad vägede koondamiseks edasiliikumise eesmärgil); veeuuringud, pumpamine, vee puhastamine ja jaotamine ning heitvee äravool, energia- ja veevarustus, mullatööd ja statsionaarsete vägede kaitse, ladustamisrajatised (eelkõige kütuse ja lahingumoona jaoks), logistilised kogunemiskohad; ühiselt rahastavale infrastruktuurile pakutav insener-tehniline tugi);

b)   identifitseerimistunnused: spetsiifilised identifitseerimistunnused, isikutunnistused kirjaga „European Union”, märgid, medalid, liidu värvides lipud või muud vägede või peakorteri tunnusmärgid (välja arvatud riided, mütsid ja vorm);

c)   meditsiiniteenused ja –rajatised: hädaotstarbeline meditsiiniline evakueerimine (Medevac). Ülesande 1 teenused ja rajatised operatsiooni toimumiskoha operatiivelementide tasandil, kui seda antakse vägedele tervikuna. Ülesande 2 teenused ja rajatised operatsiooni toimumiskoha tasandil/operatsiooni toimumiskohas. Ülesande 3 teenused ja rajatised operatsiooni toimumiskoha operatiivelementide tasandil,nagu operatsiooni plaanis heakskiidetud lennujaamad ja mahalaadimissadamad;]

d)   teabe hankimine: operatsiooni plaanis heakskiidetud luureotstarbelised satelliidikujutised, kui nende rahastamist ei ole võimalik tagada Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (EUSC) eelarves olemasolevate vahenditega.

3.   Täiendavad kulud, mis tekivad liidu juhitava operatsiooni jaoks liidu käsutusse antud NATO ühiste vahendite ja võimete kasutamisel.

Kulu, mis tekib liidule, kui ta kasutab ühe oma sõjalise operatsiooni jaoks liidu ja NATO vahelist kokkulepet, mis käsitleb liidu juhitavaks operatsiooniks kasutada antud NATO ühiste vahendite ja võimete väljastamist, jälgimist, tagastamist või tagasinõudmist. NATO poolt liidule tehtavad tagasimaksed.

4.   Täiendavad kulud, mis tekivad liidule seoses ühiste kulude loeteluga hõlmatud kaupade, teenuste ja töödega, mille teevad liidu juhitava operatsiooni jaoks kättesaadavaks liikmesriigid, liidu institutsioonid, kolmandad riigid või rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt artiklis 11 osutatud kokkulepetele. Sellise kokkuleppe alusel riigi, liidu institutsiooni või rahvusvahelise organisatsiooni poolt tehtavad tagasimaksed.

B OSA

KONKREETSE OPERATSIOONI AKTIIVSE ETAPIGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA, KUI NÕUKOGU TEEB SELLISE OTSUSE

Transpordikulud: transport operatsiooni toimumiskohta ja sealt tagasi operatsiooni jaoks vajatavate vägede siirmiseks, toetamiseks ja tagasitoomiseks.

Rahvusvahelised sihtjõudude peakorterid: operatsiooni toimumiskohta siirdud liidu sihtjõudude rahvusvahelised peakorterid.

C OSA

ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA, KUI OPERATSIOONI ÜLEM SEDA TAOTLEB NING ERIKOMITEE NEED HEAKS KIIDAB

a)   Kasarmud ja majutus/infrastruktuur: hoonete soetamise, rentimise ja renoveerimise kulud operatsiooni toimumiskohas (hooned, varjualused ja telgid) vastavalt operatsiooni jaoks siirdud vägede vajadustele.

b)   Olulise tähtsusega täiendav varustus: operatsiooni läbiviimiseks olulise tähtsusega erivarustuse ettekavandamata rentimine või ostmine operatsiooni käigus, tingimusel et ostetud varustust ei tooda missiooni lõpus endaga tagasi.

c)   Meditsiiniteenused ja –rajatised: muud kui A osas nimetatud ülesande 2 teenused ja rajatised operatsiooni toimumiskohas.

d)   Teabe hankimine: teabe hankimine (satelliidikujutised; luureandmete hankimine operatsiooni toimumiskohal, kohaluure ja seire (ISR), sealhulgas maa-õhk tüüpi seiretegevus (AGSR); luureandmete hankimine inimallikatelt).

e)   Muud kriitilise tähtsusega võimed operatsiooni toimumiskohal: demineerimine, kui see on operatsiooni jaoks vajalik; kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute (CBRN) korral; operatsiooni toimumiskohal kokkukogutud relvade ja lahingumoona ladustamine ja hävitamine.

---

IV LISA

OPERATSIOONI LÕPETAMISEGA SEOTUD ÜHISED TEGEVUSKULUD, MILLE KANNAB ATHENA

Kulud lõppotstarbe leidmiseks varustusele ja infrastruktuurile, mida rahastatakse operatsiooni puhul ühiselt.

Täiendavad kulud operatsiooni raamatupidamisaruannete koostamiseks. Kulud, mida võib tasuda ühistest kuludest, määratakse kindlaks vastavalt III lisale, pidades silmas seda, et raamatupidamisaruannete koostamiseks vajalik personal kuulub kõnealuse operatsiooni peakorteri juurde isegi pärast seda, kui viimane on lõpetanud oma tegevuse.

---

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/64

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/529,

21. jaanuar 2015,

millega muudetakse otsust EKP/2004/3 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (EKP/2015/1)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 12.3,

võttes arvesse 19. veebruari 2004. aasta otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord, (1) eelkõige selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 alusel võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 1024/2013, (2) millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, eesmärgiga aidata kaasa krediidiasutuste turvalisusele ja usaldusväärsusele ning finantsturgude stabiilsusele liidus, võttes täiel määral ja kohusetundlikult arvesse siseturu ühtsust ja terviklikkust. Need eriülesanded on lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesandele aluslepingu artikli 127 lõike 5 alusel, mille kohaselt tuleb kaasa aidata krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele pädevate asutuste poolt. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 alusel võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 1024/2013, (2) millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, eesmärgiga aidata kaasa krediidiasutuste turvalisusele ja usaldusväärsusele ning finantsturgude stabiilsusele liidus, võttes täiel määral ja kohusetundlikult arvesse siseturu ühtsust ja terviklikkust. Need eriülesanded on lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesandele aluslepingu artikli 127 lõike 5 alusel, mille kohaselt tuleb kaasa aidata krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele pädevate asutuste poolt.

| (2) | Otsust EKP/2004/3 (3) muudeti otsusega EKP/2011/6, (4) et tagada avaliku huvi kaitse finantssüsteemi stabiilsuse osas liidus ja liikmesriikides seoses juurdepääsuga EKP dokumentidele, mis käsitlevad EKP tegevust ja poliitikat või EKP poolt vastu võetud või hoitud otsuseid finantsstabiilsuse valdkonnas, samuti dokumentidele, mis on seotud EKP poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule osutatud toetusega. |
| --- | --- |

(2)

Otsust EKP/2004/3 (3) muudeti otsusega EKP/2011/6, (4) et tagada avaliku huvi kaitse finantssüsteemi stabiilsuse osas liidus ja liikmesriikides seoses juurdepääsuga EKP dokumentidele, mis käsitlevad EKP tegevust ja poliitikat või EKP poolt vastu võetud või hoitud otsuseid finantsstabiilsuse valdkonnas, samuti dokumentidele, mis on seotud EKP poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule osutatud toetusega.

| (3) | Esimese põhjenduses osutatud eriülesande teostamisel koostab või hoiab EKP dokumente, mis on seotud krediidiasutuste finantsjärelevalvega. Need dokumendid on EKP dokumendid otsuse EKP/2004/3 tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Esimese põhjenduses osutatud eriülesande teostamisel koostab või hoiab EKP dokumente, mis on seotud krediidiasutuste finantsjärelevalvega. Need dokumendid on EKP dokumendid otsuse EKP/2004/3 tähenduses.

| (4) | Tuleb tagada avaliku huvi kaitse liidu või liikmesriigi poliitika osas, mis on seotud krediidiasutuste finantsjärelevalvega, juurdepääsutaotluste kontekstis EKP dokumentidele. Samuti tuleb tagada avaliku huvi kaitse seoses järelevalvelise kontrolli eesmärgiga. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb tagada avaliku huvi kaitse liidu või liikmesriigi poliitika osas, mis on seotud krediidiasutuste finantsjärelevalvega, juurdepääsutaotluste kontekstis EKP dokumentidele. Samuti tuleb tagada avaliku huvi kaitse seoses järelevalvelise kontrolli eesmärgiga.

| (5) | Kooskõlas otsusena EKP/2004/2 vastu võetud Euroopa Keskpanga kodukorra artikliga 23.1 on EKP otsuseid tegevate organite ja mis tahes muude nende poolt asutatud komiteede või rühmade, järelevalvenõukogu, selle juhtkomitee ja ajutise allstruktuuri menetlused konfidentsiaalsed, välja arvatud juhul, kui EKP nõukogu volitab EKP presidenti avalikustama arutelude tulemuse. Enne järelevalvenõukogu, selle juhtkomitee ja ajutise allstruktuuri menetlusega seotud otsuse tegemist konsulteerib president järelevalvenõukogu esimehega. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas otsusena EKP/2004/2 vastu võetud Euroopa Keskpanga kodukorra artikliga 23.1 on EKP otsuseid tegevate organite ja mis tahes muude nende poolt asutatud komiteede või rühmade, järelevalvenõukogu, selle juhtkomitee ja ajutise allstruktuuri menetlused konfidentsiaalsed, välja arvatud juhul, kui EKP nõukogu volitab EKP presidenti avalikustama arutelude tulemuse. Enne järelevalvenõukogu, selle juhtkomitee ja ajutise allstruktuuri menetlusega seotud otsuse tegemist konsulteerib president järelevalvenõukogu esimehega.

| (6) | Kehtiv liidu õigus on asjakohane pädevate asutuste valduses oleva teabe avaldamise ja konfidentsiaalsuse osas krediidiasutuste finantsjärelevalve teostamisel, võttes eelkõige arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6). |
| --- | --- |

(6)

Kehtiv liidu õigus on asjakohane pädevate asutuste valduses oleva teabe avaldamise ja konfidentsiaalsuse osas krediidiasutuste finantsjärelevalve teostamisel, võttes eelkõige arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (6).

| (7) | Muutused liikmesriikide majanduses ja finantsturgudel ning nende mõju EKP rahapoliitika teostamisele ja/või finantssüsteemi stabiilsusele liidus või liikmesriigis on suurendanud koostöövajadust EKP ja liikmesriikide asutuste vahel ning EKP ja Euroopa ja rahvusvaheliste institutsioonide või asutuste vahel. Ülioluliseks on osutunud EKP võime edastada Euroopa ja liikmesriikide asutustele asjakohaseid ja otsekoheseid sõnumeid, et täita oma volitust avaliku huvi teenimisel kõige tulemuslikumalt. Sellega võib kaasneda mitteametlike ja konfidentsiaalsete teadete vajadus, mida ei tohiks pärssida võimalik avaldamine. |
| --- | --- |

(7)

Muutused liikmesriikide majanduses ja finantsturgudel ning nende mõju EKP rahapoliitika teostamisele ja/või finantssüsteemi stabiilsusele liidus või liikmesriigis on suurendanud koostöövajadust EKP ja liikmesriikide asutuste vahel ning EKP ja Euroopa ja rahvusvaheliste institutsioonide või asutuste vahel. Ülioluliseks on osutunud EKP võime edastada Euroopa ja liikmesriikide asutustele asjakohaseid ja otsekoheseid sõnumeid, et täita oma volitust avaliku huvi teenimisel kõige tulemuslikumalt. Sellega võib kaasneda mitteametlike ja konfidentsiaalsete teadete vajadus, mida ei tohiks pärssida võimalik avaldamine.

| (8) | Konkreetselt võib EKP-l esineda vajadus suhelda riiklike asutustega, liidu institutsioonidega, järelevalveasutustega ja haldusorganitega kolmandates riikides seoses järgmisega: a) EKPSi toetus liidu üldisele majanduspoliitikale aluslepingu artikli 127 lõike 1 alusel; b) EKPSi kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisel aluslepingu artikli 127 lõike 5 alusel ja c) ülesanded, mis on EKP-le antud määruse (EL) nr 1024/2013 alusel. Eelkõige määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 2 alusel on EKP ja riiklikud pädevad asutused kohustatud tegema heauskset koostööd ja vahetama teavet. EKP teeb EKPSi ülesannetes koostööd ka rahvusvahelisel tasandil. Selleks, et EKP saaks teha tulemuslikku koostööd, on oluline jätta vaba ruumi avatud ja konstruktiivsele mõtte- ja teabevahetusele nende asutuste, institutsioonide ja organite vahel. Seetõttu peaks EKP-l olema õigus kaitsta dokumente, mida vahetatakse osana koostööst riikide keskpankadega, riiklike pädevate asutustega, riiklike määratud asutustega ja muude asjaomaste asutustega. |
| --- | --- |

(8)

Konkreetselt võib EKP-l esineda vajadus suhelda riiklike asutustega, liidu institutsioonidega, järelevalveasutustega ja haldusorganitega kolmandates riikides seoses järgmisega: a) EKPSi toetus liidu üldisele majanduspoliitikale aluslepingu artikli 127 lõike 1 alusel; b) EKPSi kaasabi krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisel aluslepingu artikli 127 lõike 5 alusel ja c) ülesanded, mis on EKP-le antud määruse (EL) nr 1024/2013 alusel. Eelkõige määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 2 alusel on EKP ja riiklikud pädevad asutused kohustatud tegema heauskset koostööd ja vahetama teavet. EKP teeb EKPSi ülesannetes koostööd ka rahvusvahelisel tasandil. Selleks, et EKP saaks teha tulemuslikku koostööd, on oluline jätta vaba ruumi avatud ja konstruktiivsele mõtte- ja teabevahetusele nende asutuste, institutsioonide ja organite vahel. Seetõttu peaks EKP-l olema õigus kaitsta dokumente, mida vahetatakse osana koostööst riikide keskpankadega, riiklike pädevate asutustega, riiklike määratud asutustega ja muude asjaomaste asutustega.

| (9) | Lisaks sellele tuleb kaitsta ka dokumente, mis on seotud EKPSi ülesandega edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist, kuna oluline on kaitsta dokumente, mille avaldamine võiks kahjustada avalikku huvi seoses finantsturu infrastruktuuride, makseskeemide ja makseteenuse pakkujate kindluse ja turvalisusega. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele tuleb kaitsta ka dokumente, mis on seotud EKPSi ülesandega edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist, kuna oluline on kaitsta dokumente, mille avaldamine võiks kahjustada avalikku huvi seoses finantsturu infrastruktuuride, makseskeemide ja makseteenuse pakkujate kindluse ja turvalisusega.

| (10) | Seetõttu tuleb otsust EKP/2004/3 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleb otsust EKP/2004/3 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust EKP/2004/3 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklisse 3 lisatakse järgmised mõisted:
  „c)   „riiklik pädev asutus” ja „riiklik määratud asutus”– määratlus nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 (7);
  d)   „muud asjaomased asutused”– asjaomased riiklikud asutused, liidu institutsioonid, asutused, ametid ja ametkonnad, järelevalveasutused ja haldusorganid kolmandates riikides.; |
| --- | --- |

1)

artiklisse 3 lisatakse järgmised mõisted:

„c)   „riiklik pädev asutus” ja „riiklik määratud asutus”– määratlus nõukogu määruses (EL) nr 1024/2013 (7);

d)   „muud asjaomased asutused”– asjaomased riiklikud asutused, liidu institutsioonid, asutused, ametid ja ametkonnad, järelevalveasutused ja haldusorganid kolmandates riikides.

| 2) | artikli 4 lõike 1 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:






  — | „EKP otsuseid tegevate organite, EKP järelevalvenõukogu või muude määruse (EL) nr 1024/2013 alusel asutatud asutuste menetluste konfidentsiaalsus,” |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 4 lõike 1 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:

—

„EKP otsuseid tegevate organite, EKP järelevalvenõukogu või muude määruse (EL) nr 1024/2013 alusel asutatud asutuste menetluste konfidentsiaalsus,”

;

| 3) | artikli 4 lõike1 punkti a lisatakse järgmised taanded:






  — | „liidu või liikmesriigi poliitika, mis on seotud krediidiasutuste ja muude finantseerimisasutuste finantsjärelevalvega, |
| --- | --- | --- |

3)

artikli 4 lõike1 punkti a lisatakse järgmised taanded:

—

„liidu või liikmesriigi poliitika, mis on seotud krediidiasutuste ja muude finantseerimisasutuste finantsjärelevalvega,

| — | järelevalvelise uurimise eesmärk, |
| --- | --- |

—

järelevalvelise uurimise eesmärk,

| — | finantsturu infrastruktuuride, makseskeemide või makseteenuse pakkujate kindlus ja turvalisus.” |
| --- | --- |

—

finantsturu infrastruktuuride, makseskeemide või makseteenuse pakkujate kindlus ja turvalisus.”

;

| 4) | artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Juurdepääsust EKP koostatud või saadud sisekasutuses olevale dokumendile, mis on osa EKP-sisestest arutlustest või eelkonsultatsioonidest ning EKP seisukohtade vahetustest RKPdega, riiklike pädevate asutustega või riiklike määratud asutustega, tuleb keelduda ka pärast otsuse vastuvõtmist, kui puudub ülekaalukas üldine huvi avalikustamiseks.
  Juurdepääsust dokumentidele, mis kajastavad EKP seisukohtade vahetust muude asjaomaste asutustega, tuleb keelduda ka pärast otsuse vastuvõtmist, kui dokumendi avaldamine võiks oluliselt kahjustada EKP ülesannete tulemuslikku teostamist, kui puudub ülekaalukas üldine huvi avalikustamiseks.”; |
| --- | --- |

4)

artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Juurdepääsust EKP koostatud või saadud sisekasutuses olevale dokumendile, mis on osa EKP-sisestest arutlustest või eelkonsultatsioonidest ning EKP seisukohtade vahetustest RKPdega, riiklike pädevate asutustega või riiklike määratud asutustega, tuleb keelduda ka pärast otsuse vastuvõtmist, kui puudub ülekaalukas üldine huvi avalikustamiseks.

Juurdepääsust dokumentidele, mis kajastavad EKP seisukohtade vahetust muude asjaomaste asutustega, tuleb keelduda ka pärast otsuse vastuvõtmist, kui dokumendi avaldamine võiks oluliselt kahjustada EKP ülesannete tulemuslikku teostamist, kui puudub ülekaalukas üldine huvi avalikustamiseks.”

| 5) | artikli 7 lõikes 1 asendatakse „sekretariaadi ja keeleteenuste peadirektor” viitega „sekretariaadi peadirektor”. |
| --- | --- |

5)

artikli 7 lõikes 1 asendatakse „sekretariaadi ja keeleteenuste peadirektor” viitega „sekretariaadi peadirektor”.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 21. jaanuar 2015

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 80, 18.3.2004, lk 33.

1

(2)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

2

(3)  4. märtsi 2004. aasta otsus EKP/2004/3 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (ELT L 80, 18.3.2004, lk 42).

3

(4)  9. mai 2011. aasta otsus EKP/2011/6, millega muudetakse otsust EKP/2004/3 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (ELT L 158, 16.6.2011, lk 37).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

6

(7)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).”

7

---

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/67

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/530,

11. veebruar 2015,

iga-aastase järelevalvetasu arvutamiseks kasutatavate teguritega seotud andmete määratlemise ja kogumise metoodika ja korra kohta (EKP/2015/7)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 4 lõike 3 teist alalõiku, artiklit 30 ja artikli 33 lõike 2 teist alalõiku,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1163/2014 järelevalvetasude kohta (EKP/2014/41), (2) eelkõige selle artikli 10 lõike 3 punkti b ning artikli 10 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 30 lõikega 3 arvutatakse iga-aastased järelevalvetasud krediidiasutustele, kes on asutatud osalevas liikmesriigis, või filiaalidele, kes on asutatud mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis, kõrgeimal konsolideerimistasemel osalevas liikmesriigis ning need põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel, mis on seotud asjaomase krediidiasutuse tähtsuse ja riskiprofiiliga, k.a riskiga kaalutud varad. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 30 lõikega 3 arvutatakse iga-aastased järelevalvetasud krediidiasutustele, kes on asutatud osalevas liikmesriigis, või filiaalidele, kes on asutatud mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis, kõrgeimal konsolideerimistasemel osalevas liikmesriigis ning need põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel, mis on seotud asjaomase krediidiasutuse tähtsuse ja riskiprofiiliga, k.a riskiga kaalutud varad.

| (2) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punktiga a on tasuteguriteks, mille põhjal määratakse kindlaks järelevalve alla kuuluva üksuse või järelevalve alla kuuluva grupi poolt makstav individuaalne iga-aastane järelevalvetasu, kalendriaasta lõpu i) varade koguväärtuse summa ja ii) koguriskipositsioon. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punktiga a on tasuteguriteks, mille põhjal määratakse kindlaks järelevalve alla kuuluva üksuse või järelevalve alla kuuluva grupi poolt makstav individuaalne iga-aastane järelevalvetasu, kalendriaasta lõpu i) varade koguväärtuse summa ja ii) koguriskipositsioon.

| (3) | Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punkt b sätestab, et andmed tasutegurite kohta määratakse kindlaks ja kogutakse vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) otsusele rakendatava metoodika ja korra kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punkt b sätestab, et andmed tasutegurite kohta määratakse kindlaks ja kogutakse vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) otsusele rakendatava metoodika ja korra kohta.

| (4) | Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 30 kohaselt jäetakse järelevalve alla kuuluvate gruppide tasutegurite arvestamise eesmärgil üldjuhul välja mitteosalevates liikmesriikides ja kolmandates riikides asuvad tütarettevõtjad. Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punkti c kohaselt võivad järelevalve alla kuuluvad grupid otsustada neid varasid tasutegurite arvutamisel välja mitte jätta. Samas ei tohiks selle arvutuse kulu ületada tasuteguri eeldatud vähendamise summat. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 30 kohaselt jäetakse järelevalve alla kuuluvate gruppide tasutegurite arvestamise eesmärgil üldjuhul välja mitteosalevates liikmesriikides ja kolmandates riikides asuvad tütarettevõtjad. Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punkti c kohaselt võivad järelevalve alla kuuluvad grupid otsustada neid varasid tasutegurite arvutamisel välja mitte jätta. Samas ei tohiks selle arvutuse kulu ületada tasuteguri eeldatud vähendamise summat.

| (5) | Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 4 kohaselt peavad riiklikud pädevad asutused esitama andmed tasutegurite kohta EKP-le EKP poolt kehtestatud korras. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 4 kohaselt peavad riiklikud pädevad asutused esitama andmed tasutegurite kohta EKP-le EKP poolt kehtestatud korras.

| (6) | Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 5 kohaselt määrab EKP tasutegurid EKP poolt kehtestatud korras, kui tasuvõlgnik ei esita tasutegureid. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 5 kohaselt määrab EKP tasutegurid EKP poolt kehtestatud korras, kui tasuvõlgnik ei esita tasutegureid.

| (7) | Seetõttu peab käesolev otsus kehtestama meetodid ja korra tasuteguritega seotud andmete määramiseks ja kogumiseks ning tasutegurite arvutamiseks, sealhulgas juhtudeks, mil tasuvõlgnik neid ei esita, samuti tasutegurite esitamiseks EKP-le riiklike pädevate asutuste poolt. Eelkõige tuleb määratleda aruandluse vorm, sagedus ja tähtajad, samuti selle kvaliteedikontrolli liigid, mida riiklikud pädevad asutused peavad tegema enne tasutegurite EKP-le esitamist. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu peab käesolev otsus kehtestama meetodid ja korra tasuteguritega seotud andmete määramiseks ja kogumiseks ning tasutegurite arvutamiseks, sealhulgas juhtudeks, mil tasuvõlgnik neid ei esita, samuti tasutegurite esitamiseks EKP-le riiklike pädevate asutuste poolt. Eelkõige tuleb määratleda aruandluse vorm, sagedus ja tähtajad, samuti selle kvaliteedikontrolli liigid, mida riiklikud pädevad asutused peavad tegema enne tasutegurite EKP-le esitamist.

| (8) | Iga järelevalve alla kuuluva üksuse ja järelevalve alla kuuluva grupi osas maksmisele kuuluvate iga-aastaste järelevalvetasude arvutamiseks peavad tasuvõlgnikud esitama riiklikele pädevatele asutustele tasuteguritega seotud andmed käesoleva otsuse I ja II lisa vormidel. |
| --- | --- |

(8)

Iga järelevalve alla kuuluva üksuse ja järelevalve alla kuuluva grupi osas maksmisele kuuluvate iga-aastaste järelevalvetasude arvutamiseks peavad tasuvõlgnikud esitama riiklikele pädevatele asutustele tasuteguritega seotud andmed käesoleva otsuse I ja II lisa vormidel.

| (9) | Tuleb kehtestada kord tehniliste paranduste efektiivseks tegemiseks käesoleva otsuse lisadesse tingimusel, et need parandused ei muuda selle aluseks olevaid raampõhimõtteid ega aruandluskoormust. Selle korra rakendamisel võetakse arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) statistikakomitee seisukohti. Riiklikud pädevad asutused ja muud EKPSi komiteed võivad teha ettepanekuid tehniliste muudatuste tegemiseks lisadesse statistikakomitee kaudu, |
| --- | --- |

(9)

Tuleb kehtestada kord tehniliste paranduste efektiivseks tegemiseks käesoleva otsuse lisadesse tingimusel, et need parandused ei muuda selle aluseks olevaid raampõhimõtteid ega aruandluskoormust. Selle korra rakendamisel võetakse arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) statistikakomitee seisukohti. Riiklikud pädevad asutused ja muud EKPSi komiteed võivad teha ettepanekuid tehniliste muudatuste tegemiseks lisadesse statistikakomitee kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

Käesolev otsus kehtestab määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artiklis 10 osutatud metoodika ja korra järelevalve alla kuuluvate üksuste ja järelevalve alla kuuluvate gruppide suhtes kohaldatavate iga-aastaste järelevalvetasude arvutamisel kasutatavate tasutegurite määratlemiseks ja kogumiseks ning tasuvõlgnike poolt tasutegurite esitamiseks; samuti korra riiklike pädevate asutuste poolt nende andmete esitamiseks EKP-le.

Käesolevat otsust kohaldatakse tasuvõlgnike ja riiklike pädevate asutuste suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artiklis 2 toodud mõisteid, kui ei ole sätestatud teisiti, ning järgmist mõistet:

„tööpäev” (working day)– päev, mis ei ole laupäev, pühapäev ega riiklik püha, liikmesriigis, kus asjaomane riiklik pädev asutus on asutatud.

Artikkel 3

Vormid tasuvõlgnike poolt riiklikele pädevatele asutustele tasutegurite esitamiseks

Tasuvõlgnikud esitavad riiklikele pädevatele asutustele tasutegurid käesoleva otsuse I ja II lisas toodud vorme kasutades. Riiklikele pädevatele asutustele tuleb esitada ka audiitori aruanne kooskõlas artikliga 7. Juhul kui tasu maksvate üksuste grupi puhul on tegemist mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega, esitavad tasuvõlgnikud selgituse tasutegurite määramisel kasutatud meetodi kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punktiga c selleks vormil ette nähtud kohas.

Artikkel 4

Aruande esitamise kuupäevad

1.   Riiklikud pädevad asutused esitavad andmed tasutegurite kohta EKP-le hiljemalt kümnenda tööpäeva lõpuks pärast määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõikes 4 osutatud aruande esitamise kuupäeva. Seejärel kontrollib EKP saadud andmeid viie tööpäeva jooksul alates nende saamisest. EKP taotluse korral peab riiklik pädev asutus andmeid selgitama või täpsustama. EKP finaliseerib andmed 15ndal tööpäeval pärast asjaomast aruande esitamise kuupäeva.

2.   Kui EKP on andmed finaliseerinud kooskõlas lõikega 1, annab ta tasuvõlgnikele juurdepääsu finaliseeritud andmetele. Tasuvõlgnikel on viis tööpäeva tasutegurite andmete kohta märkuste esitamiseks, kui nad leiavad, et andmed ei ole õiged. Seejärel kohaldatakse tasutegureid iga-aastaste järelevalvetasude arvutamisel.

Artikkel 5

Andmete kvaliteedi kontroll

Riiklikud pädevad asutused jälgivad ja tagavad EKP-le esitatavate tasutegurite andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust. Riiklikud pädevad asutused kohaldavad kvaliteedikontrolli, et hinnata, kas tasutegurid on arvutatud kooskõlas artiklis 7 sätestatud metoodikaga. EKP ei paranda ega muuda tasuvõlgnike poolt tasutegurite kohta esitatud andmeid. Andmeid peavad parandama ja muutma tasuvõlgnikud ja esitama need riiklikele pädevatele asutustele. Riiklikud pädevad asutused esitavad EKP-le nende poolt saadud parandatud või muudetud andmed. Andmete esitamisel tasutegurite kohta peavad riiklikud pädevad asutused: a) esitama teabe nendest andmetest tuleneva mis tahes olulise arengu kohta ja b) teatama EKP-le andmete oluliste paranduste või muudatuste põhjused.

Artikkel 6

Aruandluse sagedus ja aruandluse alguse aruandekuupäev

Tasuvõlgnikud esitavad tasutegurite andmed riiklikele pädevatele asutustele kord aastas. Tasutegurite aruandluse alguse aruandekuupäev on 31. detsember 2014.

Artikkel 7

Tasutegurite arvutamise metoodika

1.   Aruandluses hõlmatud koguriskipositsioon tuleb tuletada komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (3) alusel toimuvast tavalisest aruandlusest. Kohaldatakse järgmisi arvutamise erinõudeid.

| a) | Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kellel ei ole mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjaid, määratakse grupi koguriskipositsioon, kasutades solventsussuhtarvu ühtse aruandluse (COREP) omavahendite nõuete aruandluse vormi rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisas (edaspidi „omavahendite nõuete aruandluse vorm”). |
| --- | --- |

a)

Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kellel ei ole mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjaid, määratakse grupi koguriskipositsioon, kasutades solventsussuhtarvu ühtse aruandluse (COREP) omavahendite nõuete aruandluse vormi rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisas (edaspidi „omavahendite nõuete aruandluse vorm”).

| b) | Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kellel on mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjaid, määratakse grupi koguriskipositsioon, kasutades omavahendite nõuete aruandluse vormi, mille puhul võib grupi koguriskipositsioonist maha arvata mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate osa, kasutades rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa COREP vormi „Konsolideerimisgrupi maksevõime: teave seotud osapoolte kohta”. Juhul kui mitteosalevates liikmesriikide või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate osa COREP vormil „Konsolideerimisgrupi maksevõime: teave seotud osapoolte kohta” ei ole kasutatav järelevalvetasude arvutamise eesmärgil, võivad tasuvõlgnikud ise esitada andmed riiklikele pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

b)

Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kellel on mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjaid, määratakse grupi koguriskipositsioon, kasutades omavahendite nõuete aruandluse vormi, mille puhul võib grupi koguriskipositsioonist maha arvata mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate osa, kasutades rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisa COREP vormi „Konsolideerimisgrupi maksevõime: teave seotud osapoolte kohta”. Juhul kui mitteosalevates liikmesriikide või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate osa COREP vormil „Konsolideerimisgrupi maksevõime: teave seotud osapoolte kohta” ei ole kasutatav järelevalvetasude arvutamise eesmärgil, võivad tasuvõlgnikud ise esitada andmed riiklikele pädevatele asutustele.

| c) | Juhul kui tasu maksev krediidiasutus ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa, määratakse asutuse koguriskipositsioon, kasutades omavahendite nõuete aruandluse vormi. |
| --- | --- |

c)

Juhul kui tasu maksev krediidiasutus ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa, määratakse asutuse koguriskipositsioon, kasutades omavahendite nõuete aruandluse vormi.

2.   Aruandluses esitatud varade kogusumma peaks vastama varade kogusummale Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (4) artiklis 51. Juhul kui koguvara ei saa määrata selle artikli põhjal, määratakse see järgmiste andmete põhjal.

| a) | Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kelle tütarettevõtjad on asutatud ainult osalevates liikmesriikides, kasutatakse koguvara kindlaks määramiseks aruandluskogumit, mida kasutavad järelevalve alla kuuluvad üksused grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Audiitor kinnitab järelevalve alla kuuluva grupi koguvara, kontrollides kohaselt aruandluskogumeid. |
| --- | --- |

a)

Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kelle tütarettevõtjad on asutatud ainult osalevates liikmesriikides, kasutatakse koguvara kindlaks määramiseks aruandluskogumit, mida kasutavad järelevalve alla kuuluvad üksused grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Audiitor kinnitab järelevalve alla kuuluva grupi koguvara, kontrollides kohaselt aruandluskogumeid.

| b) | Tasu maksva krediidiasutuse puhul, kes ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa ja kelle emaettevõtja on asutatud mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis, kasutatakse koguvara kindlaks määramiseks aruandluskogumit, mida kasutavad tasu maksvad krediidiasutused grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Audiitor kinnitab järelevalve alla kuuluva grupi koguvara, kontrollides kohaselt aruandluskogumeid. |
| --- | --- |

b)

Tasu maksva krediidiasutuse puhul, kes ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa ja kelle emaettevõtja on asutatud mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis, kasutatakse koguvara kindlaks määramiseks aruandluskogumit, mida kasutavad tasu maksvad krediidiasutused grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Audiitor kinnitab järelevalve alla kuuluva grupi koguvara, kontrollides kohaselt aruandluskogumeid.

| c) | Juhul kui tasu maksva filiaali koguvara arvutatakse statistiliste andmete põhjal, mille aruandlus toimub määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (5) alusel, kinnitab audiitor tasu maksva filiaali koguvara, kontrollides kohaselt tema finantsaruannet. |
| --- | --- |

c)

Juhul kui tasu maksva filiaali koguvara arvutatakse statistiliste andmete põhjal, mille aruandlus toimub määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (5) alusel, kinnitab audiitor tasu maksva filiaali koguvara, kontrollides kohaselt tema finantsaruannet.

3.   Järelevalve alla kuuluva grupi puhul, kelle tütarettevõtjad on asutatud mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides, määratakse tema koguvara ühel viisil järgmistest.

| a) | Tema koguvara võib määrata määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 51 alusel (k.a mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjad). Kui koguvara ei saa selle artikli alusel kindlaks määrata, määratakse see kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõike 2 punktiga a. |
| --- | --- |

a)

Tema koguvara võib määrata määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 51 alusel (k.a mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjad). Kui koguvara ei saa selle artikli alusel kindlaks määrata, määratakse see kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõike 2 punktiga a.

| b) | Koguvara võib määrata, agregeerides järelevalve alla kuuluva grupi poolt osalevas liikmesriigis asutatud kõikide järelevalve alla kuuluvate üksuste seadusega nõutavates finantsaruannetes esitatud koguvara, kui see on kättesaadav, või agregeerides koguvara, mis on esitatud asjaomas(t)es aruandluskogumi(te)s, mida kasutavad järelevalve alla kuuluvad üksused või tasu maksev krediidiasutuste grupp grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Topeltarvestuse vältimiseks võib tasuvõlgnik konsolideerimisprotsessis kõrvale jätta grupisisesed positsioonid järelevalve alla kuuluva grupi osalevas liikmesriigis asutatud järelevalve alla kuuluvate üksuste vahel. Agregeerimises tuleb kajastada järelevalve alla kuuluva grupi emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetes kajastatud firmaväärtust; soovi korral võib firmaväärtuse välja jätta mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatele omistatud osas. Kui tasuvõlgnik kasutab seadusega nõutavaid finantsaruandeid, peab audiitor kinnitama, et koguvara vastab üksikute järelevalve alla kuuluvate üksuste auditeeritud seadusega nõutavates finantsaruannetes esitatud koguvarale. Kui tasuvõlgnik kasutab aruandluskogumit, peab audiitor kinnitama iga-aastaste järelevalvetasude arvutamisel kasutatud koguvara, kohaselt kontrollides kasutatud aruandluskogumeid. Kõikidel juhtudel peab audiitor kinnitama, et agregeerimine ei kaldu kõrvale käesolevas otsuses sätestatud korrast ja et tasuvõlgniku tehtud arvutus vastab tasu maksvate üksuste grupi konsolideeritud raamatupidamises kasutatavale raamatupidamismeetodile. |
| --- | --- |

b)

Koguvara võib määrata, agregeerides järelevalve alla kuuluva grupi poolt osalevas liikmesriigis asutatud kõikide järelevalve alla kuuluvate üksuste seadusega nõutavates finantsaruannetes esitatud koguvara, kui see on kättesaadav, või agregeerides koguvara, mis on esitatud asjaomas(t)es aruandluskogumi(te)s, mida kasutavad järelevalve alla kuuluvad üksused või tasu maksev krediidiasutuste grupp grupi tasandil konsolideeritud aruandluses. Topeltarvestuse vältimiseks võib tasuvõlgnik konsolideerimisprotsessis kõrvale jätta grupisisesed positsioonid järelevalve alla kuuluva grupi osalevas liikmesriigis asutatud järelevalve alla kuuluvate üksuste vahel. Agregeerimises tuleb kajastada järelevalve alla kuuluva grupi emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetes kajastatud firmaväärtust; soovi korral võib firmaväärtuse välja jätta mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatele omistatud osas. Kui tasuvõlgnik kasutab seadusega nõutavaid finantsaruandeid, peab audiitor kinnitama, et koguvara vastab üksikute järelevalve alla kuuluvate üksuste auditeeritud seadusega nõutavates finantsaruannetes esitatud koguvarale. Kui tasuvõlgnik kasutab aruandluskogumit, peab audiitor kinnitama iga-aastaste järelevalvetasude arvutamisel kasutatud koguvara, kohaselt kontrollides kasutatud aruandluskogumeid. Kõikidel juhtudel peab audiitor kinnitama, et agregeerimine ei kaldu kõrvale käesolevas otsuses sätestatud korrast ja et tasuvõlgniku tehtud arvutus vastab tasu maksvate üksuste grupi konsolideeritud raamatupidamises kasutatavale raamatupidamismeetodile.

Artikkel 8

Tasutegurite kindlaks määramine EKP poolt, kui nõutavaid parandusi või muudatusi ei esitatud

Juhul kui tasutegurit või nõutavaid parandusi või muudatusi ei esitata, kasutab EKP kättesaadavat teavet puuduva tasuteguri kindlaks määramiseks.

Artikkel 9

Muudatuste tegemise lihtsustatud kord

Võttes arvesse statistikakomitee seisukohti, on EKP juhatusel õigus teha käesoleva otsuse lisades tehnilisi muudatusi, tingimusel et need ei muuda määruse aluspõhimõtteid ega mõjuta tasuvõlgnike aruandluskoormust. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu sellisest muudatusest põhjendamatu viivituseta.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 11. veebruar 2015

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  ELT L 311, 31.10.2014, lk 23.

2

(3)  Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (SSM raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).

4

(5)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

5

---

I LISA

| | Tasude arvutamine | Vaatlusperiood | | NIMI | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koguriskipositsioon | Kuupäev | | Rahaloomeasutuse kood | |
| | LEI kood | |
| |
| Kirje | | Asutuse liik | Koguriskipositsiooni allikas | Koguriskipositsioon | Märkused |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | Koguriskipositsioon | (1), (2), (3) või (4) | COREP C 02.00, rida 010 | | |
| 020 | Mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides olevate tütarettevõtjate osa | (4) | COREP C06.02, col 250 (SUM) | | |
| 021 | Üksus 1 | (4) | | | |
| . | Üksus 2 | (4) | | | |
| . | Üksus 3 | (4) | | | |
| N | Üksus N | (4) | | | |
| 030 | Järelevalve alla kuuluva grupi koguriskipositsioon, millest lahutatakse mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides olevate tütarettevõtjate osa: 030 võrdub 010 miinus 020 | (4) | | | |
| Vorm tuleb täita kooskõlas eraldi antud juhistega. |

Tasude arvutamine

Vaatlusperiood

NIMI

Koguriskipositsioon

Kuupäev

Rahaloomeasutuse kood

LEI kood

Kirje

Asutuse liik

Koguriskipositsiooni allikas

Koguriskipositsioon

Märkused

010

020

030

040

010

Koguriskipositsioon

(1), (2), (3) või (4)

COREP C 02.00, rida 010

020

Mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides olevate tütarettevõtjate osa

(4)

COREP C06.02, col 250 (SUM)

021

Üksus 1

(4)

.

Üksus 2

(4)

.

Üksus 3

(4)

N

Üksus N

(4)

030

Järelevalve alla kuuluva grupi koguriskipositsioon, millest lahutatakse mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides olevate tütarettevõtjate osa: 030 võrdub 010 miinus 020

(4)

Vorm tuleb täita kooskõlas eraldi antud juhistega.

---

II LISA

| | Tasude arvutamine | Vaatlusperiood | | NIMI | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VARAD KOKKU | Kuupäev | | Rahaloomeasutuse kood | |
| | LEI kood | |
| |
| Kirje | | Asutuse liik | Audiitorkontrolli kinnitus (jah/ei) | Varad kokku | Märkused |
| | | 010 | 020 | 030 | 040 |
| 010 | VARAD KOKKU kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikliga 51 | (1), (2), (3), (4), (5) | | | |
| 020 | VARAD KOKKU kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõike 2 punktiga a või b | (6) või (7) | | | |
| 030 | VARAD KOKKU kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõike 3 punktiga b: 030 võrdub 031 miinus 032 pluss 033 miinus 034 | (8) | | | |
| 031 | Gruppi kuuluvate osalevas liikmesriigis asutatud üksuste varad kokku | | | | |
| 032 | Osalevates liikmesriikides asutatud järelevalve alla kuuluvate üksuste gruppidevahelised positsioonid (aruandluspakett, mida kasutatakse jäägi väljajätmiseks grupiaruandluses) – valikuline | | | | |
| 033 | Firmaväärtus, mis on hõlmatud järelevalve alla kuuluva grupi emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetes – kohustuslik | | | | |
| 034 | Firmaväärtus, mis on omistatud mitteosalevates või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatele – valikuline | | | | |
| 040 | Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 4 (koosmõjus määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 70 lõikega 1 ja artikliga 71 ning määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punktiga d) kohaselt vähem oluliseks liigitatud järelevalve alla kuuluva üksuse või järelevalve alla kuuluva grupi varad kokku | (9) | | | |
| Vorm tuleb täita kooskõlas eraldi antud juhistega. |

Tasude arvutamine

Vaatlusperiood

NIMI

VARAD KOKKU

Kuupäev

Rahaloomeasutuse kood

LEI kood

Kirje

Asutuse liik

Audiitorkontrolli kinnitus (jah/ei)

Varad kokku

Märkused

010

020

030

040

010

VARAD KOKKU kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikliga 51

(1), (2), (3), (4), (5)

020

VARAD KOKKU kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõike 2 punktiga a või b

(6) või (7)

030

VARAD KOKKU kooskõlas käesoleva otsuse artikli 7 lõike 3 punktiga b: 030 võrdub 031 miinus 032 pluss 033 miinus 034

(8)

031

Gruppi kuuluvate osalevas liikmesriigis asutatud üksuste varad kokku

032

Osalevates liikmesriikides asutatud järelevalve alla kuuluvate üksuste gruppidevahelised positsioonid (aruandluspakett, mida kasutatakse jäägi väljajätmiseks grupiaruandluses) – valikuline

033

Firmaväärtus, mis on hõlmatud järelevalve alla kuuluva grupi emaettevõtja konsolideeritud finantsaruannetes – kohustuslik

034

Firmaväärtus, mis on omistatud mitteosalevates või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatele – valikuline

040

Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 4 (koosmõjus määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 70 lõikega 1 ja artikliga 71 ning määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 10 lõike 3 punktiga d) kohaselt vähem oluliseks liigitatud järelevalve alla kuuluva üksuse või järelevalve alla kuuluva grupi varad kokku

(9)

Vorm tuleb täita kooskõlas eraldi antud juhistega.

---

Parandused

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/73

---

Nõukogu 22. juuli 2013. aasta otsuse 2013/462/EL (protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 250, 20. september 2013
  )

Leheküljel 1

asendatakse allkiri

„Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON”

järgmisega:

„Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA”

---

| 28.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/73

---

Nõukogu 22. juuli 2013. aasta määruse (EL) nr 897/2013 (kalapüügivõimaluste jaotamise kohta vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 250, 20. september 2013
  )

Leheküljel 25

asendatakse allkiri

„Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON”

järgmisega:

„Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA”

---