# Europos Sąjungos L 53/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 53 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. vasario 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 53

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. vasario 25d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. vasario 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/291, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Asparago bianco di Cimadolmo (SGN)] | 1 |
| | * | 2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/292, kuriuo anglies dioksidas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 15-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  ) | 3 |
| | * | 2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/293, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Liliputas (SGN)] | 5 |
| | | 2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/294, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 8 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/295 dėl našiųjų kintamosios srovės generatorių MELCO GXi patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/296, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje 12 straipsnio 7 dalį nustatomos valstybių narių bendradarbiavimo procedūrinės sąlygos (
  1
  ) | 14 |
| | * | 2014 m. gruodžio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/297, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2014/56) | 21 |
| | * | 2014 m. gruodžio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/298 dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų paskirstymo (ECB/2014/57) | 24 |
| | * | 2015 m. vasario 10 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/299, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2014/34 dėl priemonių, susijusių su tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis (ECB/2015/5) | 27 |
| | * | 2015 m. vasario 10 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/300 dėl Graikijos Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumo (ECB/2015/6) | 29 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2015 m. vasario 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/291, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Asparago bianco di Cimadolmo (SGN)]

Asparago bianco di Cimadolmo

1

*

2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/292, kuriuo anglies dioksidas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 15-o tipo biocidiniams produktams gaminti (
  1
  )

1

3

*

2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/293, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Liliputas (SGN)]

Liliputas

5

2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/294, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

8

SPRENDIMAI

*

2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/295 dėl našiųjų kintamosios srovės generatorių MELCO GXi patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 (
  1
  )

2

1

11

*

2015 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/296, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje 12 straipsnio 7 dalį nustatomos valstybių narių bendradarbiavimo procedūrinės sąlygos (
  1
  )

1

14

*

2014 m. gruodžio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/297, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2014/56)

21

*

2014 m. gruodžio 15 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/298 dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų paskirstymo (ECB/2014/57)

24

*

2015 m. vasario 10 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/299, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2014/34 dėl priemonių, susijusių su tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis (ECB/2015/5)

27

*

2015 m. vasario 10 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/300 dėl Graikijos Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumo (ECB/2015/6)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/291

2015 m. vasario 19 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Asparago bianco di Cimadolmo (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Asparago bianco di Cimadolmo“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 245/2002 (2), specifikacijos pakeitimo patvirtinimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Asparago bianco di Cimadolmo“, įregistruotos Komisijos reglamentu (EB) Nr. 245/2002 (2), specifikacijos pakeitimo patvirtinimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Asparago bianco di Cimadolmo“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  2002 m. vasario 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 245/2002, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Reglamente (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos numatytą „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ priedą (OL L 39, 2002 2 9, p. 12).

2

(3)  OL C 371, 2014 10 18, p. 22.

3

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/292

2015 m. vasario 24 d.

kuriuo anglies dioksidas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 15-o tipo biocidiniams produktams gaminti

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (1), ypač į jo 90 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2012 m. vasario 22 d. Nyderlandai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį gavo prašymą veikliąją medžiagą anglies dioksidą įrašyti į tos direktyvos I priedą, kad ta medžiaga būtų naudojama minėtos direktyvos V priede apibrėžtiems 15-o tipo produktams (avicidams) gaminti; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. vasario 22 d. Nyderlandai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB (2) 11 straipsnio 1 dalį gavo prašymą veikliąją medžiagą anglies dioksidą įrašyti į tos direktyvos I priedą, kad ta medžiaga būtų naudojama minėtos direktyvos V priede apibrėžtiems 15-o tipo produktams (avicidams) gaminti;

| (2) | 2013 m. rugpjūčio 30 d. Nyderlandai pagal Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalį Komisijai pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. rugpjūčio 30 d. Nyderlandai pagal Direktyvos 98/8/EB 11 straipsnio 2 dalį Komisijai pateikė vertinimo ataskaitą ir savo rekomendacijas;

| (3) | 2014 m. birželio 17 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. birželio 17 d. Biocidinių produktų komitetas, atsižvelgdamas į vertinančiosios kompetentingos institucijos išvadas, parengė Europos cheminių medžiagų agentūros nuomonę;

| (4) | remiantis ta nuomone, biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip 15-o tipo produktai ir kurių sudėtyje yra anglies dioksido, turėtų atitikti Direktyvos 98/8/EB 5 straipsnio reikalavimus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(4)

remiantis ta nuomone, biocidiniai produktai, kurie naudojami kaip 15-o tipo produktai ir kurių sudėtyje yra anglies dioksido, turėtų atitikti Direktyvos 98/8/EB 5 straipsnio reikalavimus, jei laikomasi tam tikrų su jų naudojimu susijusių specifikacijų ir sąlygų;

| (5) | todėl anglies dioksidą tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 15- tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų; |
| --- | --- |

(5)

todėl anglies dioksidą tikslinga patvirtinti kaip tinkamą naudoti 15- tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi tam tikrų specifikacijų ir sąlygų;

| (6) | kadangi nanomedžiagos vertinamos nebuvo, patvirtinimas šioms medžiagoms neturėtų būti taikomas, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 4 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

(6)

kadangi nanomedžiagos vertinamos nebuvo, patvirtinimas šioms medžiagoms neturėtų būti taikomas, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 528/2012 4 straipsnio 4 dalyje;

| (7) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Anglies dioksidas patvirtinamas kaip veiklioji medžiaga 15-o tipo biocidiniams produktams gaminti, jei laikomasi priede nustatytų specifikacijų ir sąlygų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

1

(2)  1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (OL L 123, 1998 4 24, p. 1).

2

---

PRIEDAS

| Bendrasis pavadinimas | IUPAC pavadinimas
  Identifikacijos numeriai | Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Produkto tipas | Specialiosios sąlygos (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anglies dioksidas | IUPAC pavadinimas:
  Anglies dioksidas
  EB Nr. 204–696–9
  CAS Nr. 124–38–9 | 999 mL/L | 2015 m. birželio 1 d. | 2025 m. gegužės 31 d. | 15 | Vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.
  Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:






  1) | produktai tiekiami tik kvalifikuotiems specialistams ir naudojami tik tokių specialistų; |

Bendrasis pavadinimas

IUPAC pavadinimas

Identifikacijos numeriai

Mažiausias veikliosios medžiagos grynumo laipsnis (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Produkto tipas

Specialiosios sąlygos (2)

Anglies dioksidas

IUPAC pavadinimas:

Anglies dioksidas

EB Nr. 204–696–9

CAS Nr. 124–38–9

999 mL/L

2015 m. birželio 1 d.

2025 m. gegužės 31 d.

15

Vertinant produktą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui, rizikai ir veiksmingumui, susijusiems su tokiais naudojimo būdais, kurie yra įtraukti į paraišką išduoti autorizacijos liudijimą, bet nebuvo įvertinti atliekant veikliosios medžiagos Sąjungos lygmens rizikos vertinimą.

Biocidinių produktų autorizacijos liudijimai išduodami laikantis šių sąlygų:

1)

produktai tiekiami tik kvalifikuotiems specialistams ir naudojami tik tokių specialistų;

| 2) | naudotojams apsaugoti imamasi tinkamų priemonių, įskaitant, jei reikia, suteikiama asmens apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

2)

naudotojams apsaugoti imamasi tinkamų priemonių, įskaitant, jei reikia, suteikiama asmens apsaugos priemonių;

| 3) | pašaliniams asmenims apsaugoti imamasi tinkamų priemonių, pavyzdžiui, užtikrinama, kad tokių asmenų nebūtų zonoje, kurioje atliekamas apdorojimas; |
| --- | --- |

3)

pašaliniams asmenims apsaugoti imamasi tinkamų priemonių, pavyzdžiui, užtikrinama, kad tokių asmenų nebūtų zonoje, kurioje atliekamas apdorojimas;

| 4) | naudojamos tokios dozės ir vadovaujamasi tokiomis naudojimo instrukcijomis, kad gaišinami paukščiai nepatirtų nereikalingo skausmo ir kančių; |
| --- | --- |

4)

naudojamos tokios dozės ir vadovaujamasi tokiomis naudojimo instrukcijomis, kad gaišinami paukščiai nepatirtų nereikalingo skausmo ir kančių;

| 5) | naudojimo sąlygose nurodoma, kad anglies dioksidas turi būti naudojamas kaip kraštutinė priemonė, vadovaujantis integruota kenkėjų kontrolės strategija, kuria siekiama kuo labiau apriboti tokio produkto naudojimą. |
| --- | --- |

5)

naudojimo sąlygose nurodoma, kad anglies dioksidas turi būti naudojamas kaip kraštutinė priemonė, vadovaujantis integruota kenkėjų kontrolės strategija, kuria siekiama kuo labiau apriboti tokio produkto naudojimą.

---

(1)  Šioje skiltyje nurodytas grynumas – mažiausias veikliosios medžiagos, naudotos atliekant vertinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 528/2012 8 straipsnį, grynumo laipsnis. Rinkai pateikiamame produkte esanti veiklioji medžiaga gali būti tokio paties arba kitokio grynumo, jei įrodyta, kad ji yra techniniu požiūriu lygiavertė įvertintai veikliajai medžiagai.

(2)  Kad būtų galima įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 528/2012 VI priede nustatytus bendruosius principus, su vertinimo ataskaitų turiniu ir išvadomis galima susipažinti Komisijos interneto svetainėje http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/293

2015 m. vasario 24 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Liliputas (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį ir 52 straipsnio 3 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu Lietuvos paraiška įregistruoti pavadinimą „Liliputas“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu Lietuvos paraiška įregistruoti pavadinimą „Liliputas“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2);

| (2) | 2013 m. rugsėjo 13 d. pranešimu apie prieštaravimą ir 2013 m. lapkričio 8 d. pagrįstu prieštaravimo pareiškimu Lenkija paprieštaravo įregistravimui pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnio 2 dalį. Prieštaravimas buvo pripažintas priimtinu; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. rugsėjo 13 d. pranešimu apie prieštaravimą ir 2013 m. lapkričio 8 d. pagrįstu prieštaravimo pareiškimu Lenkija paprieštaravo įregistravimui pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnio 2 dalį. Prieštaravimas buvo pripažintas priimtinu;

| (3) | 2014 m. sausio 8 d. raštais Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pradėti atitinkamas konsultacijas, kad, laikydamosi savo vidaus tvarkos, jos pasiektų susitarimą; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. sausio 8 d. raštais Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pradėti atitinkamas konsultacijas, kad, laikydamosi savo vidaus tvarkos, jos pasiektų susitarimą;

| (4) | Lietuva ir Lenkija susitarimo nepasiekė; |
| --- | --- |

(4)

Lietuva ir Lenkija susitarimo nepasiekė;

| (5) | atsižvelgdama į tai, kad susitarimas nebuvo pasiektas, Komisija turėtų priimti sprendimą, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 52 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytos procedūros; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgdama į tai, kad susitarimas nebuvo pasiektas, Komisija turėtų priimti sprendimą, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 52 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytos procedūros;

| (6) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 10 straipsnio 1 dalies c punktu prieštaravimo teikėja tvirtino, kad įregistravus pavadinimą „Liliputas“ kaip saugomą geografinę nuorodą kiltų pavojus iš dalies tapataus pavadinimo, prekių ženklų gyvavimui ir produktų, kurie teisėtai buvo Lenkijos rinkoje gerokai ilgiau nei penkerius metus iki paraiškos įregistruoti pavadinimą „Liliputas“ kaip saugomą geografinę nuorodą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2013 m. birželio 15 d.), gyvavimui; prieštaravimo teikėjos teigimu, įregistravimas keltų pavojų „Liliput“ pavadinto produkto, t. y. lenkiško sūrio, kurio savybės panašios į sūrio „Liliputas“ ir kurio pavadinimas fonetiškai panašus į pavadinimą „Liliputas“, gyvavimui; |
| --- | --- |

(6)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 10 straipsnio 1 dalies c punktu prieštaravimo teikėja tvirtino, kad įregistravus pavadinimą „Liliputas“ kaip saugomą geografinę nuorodą kiltų pavojus iš dalies tapataus pavadinimo, prekių ženklų gyvavimui ir produktų, kurie teisėtai buvo Lenkijos rinkoje gerokai ilgiau nei penkerius metus iki paraiškos įregistruoti pavadinimą „Liliputas“ kaip saugomą geografinę nuorodą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2013 m. birželio 15 d.), gyvavimui; prieštaravimo teikėjos teigimu, įregistravimas keltų pavojų „Liliput“ pavadinto produkto, t. y. lenkiško sūrio, kurio savybės panašios į sūrio „Liliputas“ ir kurio pavadinimas fonetiškai panašus į pavadinimą „Liliputas“, gyvavimui;

| (7) | prieštaravimo teikėja tvirtina, kad pavadinimu „Liliput“ paprastai Lenkijoje apibūdinami produktai, kuriems būdingas mažas dydis, ir kad juo taip pat vadinami sūriai. Sūris pavadinimu „Liliput“ buvo teisėtai gaminamas ir parduodamas Lenkijoje nuo 1971 m. Bendrovės standartuose, techninėse instrukcijose ir žaliavų naudojimo normose sūris „Liliput“ nurodytas tarp kitų rūšių sūrių, tokių kaip gauda, edamas, ementalis. Šis lenkiško sūrio pavadinimas yra populiarus tarp Lenkijos vartotojų ir jis niekaip nėra susijęs su lietuvišku sūriu. Todėl jis turi būti laikomas bendriniu įprasto lenkiško sūrio pavadinimu. Lenkiško sūrio „Liliput“ savybės, išvaizda ir matmenys yra panašūs į lietuviško sūrio „Liliputas“. Galiausiai prieštaravimo teikėja teigia, kad „Liliput“ ir „Liliputas“ yra panašūs bendriniais pavadinimais pavadinti produktai. Todėl pavadinimą „Liliputas“ įregistravus kaip saugomą geografinę nuorodą Lenkijos gamintojai nebegalėtų parduoti savo sūrio „Liliput“ arba, bet kuriuo atveju, sūriui naudoti pavadinimą „Liliput“; |
| --- | --- |

(7)

prieštaravimo teikėja tvirtina, kad pavadinimu „Liliput“ paprastai Lenkijoje apibūdinami produktai, kuriems būdingas mažas dydis, ir kad juo taip pat vadinami sūriai. Sūris pavadinimu „Liliput“ buvo teisėtai gaminamas ir parduodamas Lenkijoje nuo 1971 m. Bendrovės standartuose, techninėse instrukcijose ir žaliavų naudojimo normose sūris „Liliput“ nurodytas tarp kitų rūšių sūrių, tokių kaip gauda, edamas, ementalis. Šis lenkiško sūrio pavadinimas yra populiarus tarp Lenkijos vartotojų ir jis niekaip nėra susijęs su lietuvišku sūriu. Todėl jis turi būti laikomas bendriniu įprasto lenkiško sūrio pavadinimu. Lenkiško sūrio „Liliput“ savybės, išvaizda ir matmenys yra panašūs į lietuviško sūrio „Liliputas“. Galiausiai prieštaravimo teikėja teigia, kad „Liliput“ ir „Liliputas“ yra panašūs bendriniais pavadinimais pavadinti produktai. Todėl pavadinimą „Liliputas“ įregistravus kaip saugomą geografinę nuorodą Lenkijos gamintojai nebegalėtų parduoti savo sūrio „Liliput“ arba, bet kuriuo atveju, sūriui naudoti pavadinimą „Liliput“;

| (8) | prieštaravimo teikėja taip pat tvirtina, kad produktas ir pavadinimas, kurį norima įregistruoti, neatitinka Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 5 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų. Kaip nurodyta paskelbtame bendrajame dokumente, sūrio pavadinimą „Liliputas“ lėmė jo dydis. Todėl pavadinimas „Liliputas“ nereiškia, kad produktas yra kilęs iš tam tikros vietovės, bet, kaip ir lenkiško sūrio „Liliput“ pavadinimas, reiškia tik mažą sūrio dydį. Be to, produkto ypatybės nėra sietinos su jo geografine kilme – jas paprasčiausiai lemia sūrio nokinimas mažose galvose. Vietinio mikroskopinio Penicillium pallidum Smith grybo poveikis sūrio „Liliputas“ organoleptinėms savybėms neįrodytas. Be to, tai, kad produktas buvo gaminamas pagal TSRS (Tarybų Socialistinių Respublikų Sąjungos) valstybinius standartus, patvirtina, kad jis galėjo būti gaminamas bet kurioje TSRS vietoje ir kad nebuvo konkrečios sąsajos su nustatyta geografine vietove. Todėl „Liliputas“ turėtų būti laikomas įprastu produktu; |
| --- | --- |

(8)

prieštaravimo teikėja taip pat tvirtina, kad produktas ir pavadinimas, kurį norima įregistruoti, neatitinka Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 5 straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų. Kaip nurodyta paskelbtame bendrajame dokumente, sūrio pavadinimą „Liliputas“ lėmė jo dydis. Todėl pavadinimas „Liliputas“ nereiškia, kad produktas yra kilęs iš tam tikros vietovės, bet, kaip ir lenkiško sūrio „Liliput“ pavadinimas, reiškia tik mažą sūrio dydį. Be to, produkto ypatybės nėra sietinos su jo geografine kilme – jas paprasčiausiai lemia sūrio nokinimas mažose galvose. Vietinio mikroskopinio Penicillium pallidum Smith grybo poveikis sūrio „Liliputas“ organoleptinėms savybėms neįrodytas. Be to, tai, kad produktas buvo gaminamas pagal TSRS (Tarybų Socialistinių Respublikų Sąjungos) valstybinius standartus, patvirtina, kad jis galėjo būti gaminamas bet kurioje TSRS vietoje ir kad nebuvo konkrečios sąsajos su nustatyta geografine vietove. Todėl „Liliputas“ turėtų būti laikomas įprastu produktu;

| (9) | keliems Lenkijos sūrio gamintojams buvo suteikta prekių ženklų, kuriuose yra žodis „Liliput“, apsauga, pvz., įregistruotas žodinis ir vaizdinis prekės ženklas „Cheesland Liliput“ bei „Ser liliput“ ir pateikta paraiška įregistruoti žodinį prekės ženklą „Serenada Liliput“. Lenkijoje pagaminamas didelis sūrio „Liliput“ kiekis: 2013 m. visos pramonės mastu pagamintos ir 2 250 parduotuvėse visoje Lenkijoje parduotos 2 762 tonos šio sūrio, o 4,8 % produkcijos eksportuota į ES rinką. 90 % pagaminamo sūrio „Liliput“ žymima prekės ženklu. Prieštaravimo teikėjos nuomone, pavadinimą „Liliputas“ įregistravus kaip saugomą geografinę nuorodą kiltų grėsmė tokių prekių ženklų gyvavimui; |
| --- | --- |

(9)

keliems Lenkijos sūrio gamintojams buvo suteikta prekių ženklų, kuriuose yra žodis „Liliput“, apsauga, pvz., įregistruotas žodinis ir vaizdinis prekės ženklas „Cheesland Liliput“ bei „Ser liliput“ ir pateikta paraiška įregistruoti žodinį prekės ženklą „Serenada Liliput“. Lenkijoje pagaminamas didelis sūrio „Liliput“ kiekis: 2013 m. visos pramonės mastu pagamintos ir 2 250 parduotuvėse visoje Lenkijoje parduotos 2 762 tonos šio sūrio, o 4,8 % produkcijos eksportuota į ES rinką. 90 % pagaminamo sūrio „Liliput“ žymima prekės ženklu. Prieštaravimo teikėjos nuomone, pavadinimą „Liliputas“ įregistravus kaip saugomą geografinę nuorodą kiltų grėsmė tokių prekių ženklų gyvavimui;

| (10) | nepaisant pirmiau minėtų prieštaravimo teikėjos tvirtinimų, pavadinimą „Liliputas“ reikėtų įregistruoti kaip saugomą geografinę nuorodą dėl toliau nurodytų priežasčių; |
| --- | --- |

(10)

nepaisant pirmiau minėtų prieštaravimo teikėjos tvirtinimų, pavadinimą „Liliputas“ reikėtų įregistruoti kaip saugomą geografinę nuorodą dėl toliau nurodytų priežasčių;

| (11) | nors pavadinimo „Liliputas“ kilmę lėmė mažas sūrio, kurį jis apibūdina, dydis, akivaizdu, kad Lietuvoje per pusę amžiaus tas pavadinimas prarado savo asociaciją su dydžiu ir kartu atsirado tvirta sąsaja su gamybos vietove. Šiuo metu Lietuvoje pavadinimas „Liliputas“ yra neabejotinai susijęs su rankų darbo puskiečiu fermentuotu aukštos kokybės Belvederio kaime gaminamu sūriu. Lietuvos vartotojai to pavadinimo nesieja su lenkišku sūriu ar įprastu pramoniniu būdu gaminamu sūriu. Todėl, nors pavadinimas „Liliputas“ neturi geografinio aspekto, jis atitinka Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 5 straipsnio 2 dalyje pateiktą apibrėžtį, kurioje nustatoma, kad saugoma geografinė nuoroda – pavadinimas, kuriuo apibūdinamas produktas, kurio kilmės vieta yra konkreti vietovė, regionas arba šalis; |
| --- | --- |

(11)

nors pavadinimo „Liliputas“ kilmę lėmė mažas sūrio, kurį jis apibūdina, dydis, akivaizdu, kad Lietuvoje per pusę amžiaus tas pavadinimas prarado savo asociaciją su dydžiu ir kartu atsirado tvirta sąsaja su gamybos vietove. Šiuo metu Lietuvoje pavadinimas „Liliputas“ yra neabejotinai susijęs su rankų darbo puskiečiu fermentuotu aukštos kokybės Belvederio kaime gaminamu sūriu. Lietuvos vartotojai to pavadinimo nesieja su lenkišku sūriu ar įprastu pramoniniu būdu gaminamu sūriu. Todėl, nors pavadinimas „Liliputas“ neturi geografinio aspekto, jis atitinka Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 5 straipsnio 2 dalyje pateiktą apibrėžtį, kurioje nustatoma, kad saugoma geografinė nuoroda – pavadinimas, kuriuo apibūdinamas produktas, kurio kilmės vieta yra konkreti vietovė, regionas arba šalis;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, „Liliputas“ negali būti laikomas bendriniu pavadinimu. Bendriniai pavadinimai yra pavadinimai, kurie, nors ir istoriškai susiję su vietove, kurioje produktas, kurį jie apibūdina, pirmiausia buvo gaminamas arba parduodamas, dabar yra visiškai atsietas nuo tokios pradinės geografinės kilmės. „Liliputo“ atveju yra kaip tik priešingai. Iš pradžių jis buvo atsietas nuo savo geografinės kilmės, bet dabar jis yra glaudžiai susijęs su savo gamybos vietove; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, „Liliputas“ negali būti laikomas bendriniu pavadinimu. Bendriniai pavadinimai yra pavadinimai, kurie, nors ir istoriškai susiję su vietove, kurioje produktas, kurį jie apibūdina, pirmiausia buvo gaminamas arba parduodamas, dabar yra visiškai atsietas nuo tokios pradinės geografinės kilmės. „Liliputo“ atveju yra kaip tik priešingai. Iš pradžių jis buvo atsietas nuo savo geografinės kilmės, bet dabar jis yra glaudžiai susijęs su savo gamybos vietove;

| (13) | produkto savybės ir reputacija yra sietini su jo geografine kilme. Nors paskelbtame bendrajame dokumente nurodoma, kad sūrio pavadinimą „Liliputas“ lėmė jo dydis, jame taip pat paaiškinama, kad specifinį skonį ir kvapą jam suteikia nokinimas mažose galvose, veikiant vidinei mikroflorai ir Penicillium pallidum Smith mikroskopiniam grybui, kuris susidaro geografinės vietovės rūsiuose. Šis Belvederio kaimo rūsiams būdingas grybas suteikia sūriui „Liliputas“ savitą pienarūgštį, gaivų skonį ir kvapą. Šioje vietovėje susidarė specialios šiam grybui išlikti reikalingos sąlygos. Be to, tai, kad sūris yra rankų darbo ir gaminamas nemechaniniu būdu, taip pat padeda išsaugoti grybą ir jam atsirasti. „Liliputas“, kaip pavyzdinis Lietuvos pieno produktas, taip pat turi tvirtą dokumentais įrodytą reputaciją, tiksliai aprašytą paskelbtame bendrajame dokumente; |
| --- | --- |

(13)

produkto savybės ir reputacija yra sietini su jo geografine kilme. Nors paskelbtame bendrajame dokumente nurodoma, kad sūrio pavadinimą „Liliputas“ lėmė jo dydis, jame taip pat paaiškinama, kad specifinį skonį ir kvapą jam suteikia nokinimas mažose galvose, veikiant vidinei mikroflorai ir Penicillium pallidum Smith mikroskopiniam grybui, kuris susidaro geografinės vietovės rūsiuose. Šis Belvederio kaimo rūsiams būdingas grybas suteikia sūriui „Liliputas“ savitą pienarūgštį, gaivų skonį ir kvapą. Šioje vietovėje susidarė specialios šiam grybui išlikti reikalingos sąlygos. Be to, tai, kad sūris yra rankų darbo ir gaminamas nemechaniniu būdu, taip pat padeda išsaugoti grybą ir jam atsirasti. „Liliputas“, kaip pavyzdinis Lietuvos pieno produktas, taip pat turi tvirtą dokumentais įrodytą reputaciją, tiksliai aprašytą paskelbtame bendrajame dokumente;

| (14) | todėl „Liliputas“ ir „Liliput“ skirtumai akivaizdūs. „Liliputas“ negali būti laikomas įprastu produktu; |
| --- | --- |

(14)

todėl „Liliputas“ ir „Liliput“ skirtumai akivaizdūs. „Liliputas“ negali būti laikomas įprastu produktu;

| (15) | dėl tvirtinimo, kad tai, jog sūriui „Liliputas“ buvo taikomi TSRS standartai, reiškia, kad jis galėjo būti gaminamas bet kurioje TSRS vietoje, reikėtų pažymėti, kad produktų įtraukimas į tokius standartus tuo metu buvo privalomas. Be to, ši aplinkybė nereiškia, kad šis produktas, kaip aprašyta Lietuvos iniciatyva pridėtame standarte, buvo gaminamas kur nors kitur. Bet kuriuo atveju 1969–1979 m. jis laimėjo daug apdovanojimų, diplomų, kokybės ženklų ir medalių, kuriuose jis aiškiai apibūdintas kaip lietuviškas Belvederio kaime gaminamas sūris; |
| --- | --- |

(15)

dėl tvirtinimo, kad tai, jog sūriui „Liliputas“ buvo taikomi TSRS standartai, reiškia, kad jis galėjo būti gaminamas bet kurioje TSRS vietoje, reikėtų pažymėti, kad produktų įtraukimas į tokius standartus tuo metu buvo privalomas. Be to, ši aplinkybė nereiškia, kad šis produktas, kaip aprašyta Lietuvos iniciatyva pridėtame standarte, buvo gaminamas kur nors kitur. Bet kuriuo atveju 1969–1979 m. jis laimėjo daug apdovanojimų, diplomų, kokybės ženklų ir medalių, kuriuose jis aiškiai apibūdintas kaip lietuviškas Belvederio kaime gaminamas sūris;

| (16) | pavadinimas „Liliput“ yra fonetiškai panašus į registruotiną pavadinimą „Liliputas“. Abu pavadinimai siejami su mažu sūrio dydžiu. Tačiau sūris „Liliputas“ yra aiškiai išskirtines savybes, ypatybes ir reputaciją turintis sūris, o sūris „Liliput“ kai kuriais aspektais yra panašus į sūrį „Liliputas“. Kadangi pavadinimai yra panašūs ir atsižvelgiant į vaizdinį produktų panašumą, Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 13 straipsniu numatytos apsaugos taikymo pasekmė galėtų būti tai, kad įregistravus pavadinimą „Liliputas“, Lenkijos sūrio gamintojai nebegalėtų naudoti pavadinimo „Liliput“; |
| --- | --- |

(16)

pavadinimas „Liliput“ yra fonetiškai panašus į registruotiną pavadinimą „Liliputas“. Abu pavadinimai siejami su mažu sūrio dydžiu. Tačiau sūris „Liliputas“ yra aiškiai išskirtines savybes, ypatybes ir reputaciją turintis sūris, o sūris „Liliput“ kai kuriais aspektais yra panašus į sūrį „Liliputas“. Kadangi pavadinimai yra panašūs ir atsižvelgiant į vaizdinį produktų panašumą, Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 13 straipsniu numatytos apsaugos taikymo pasekmė galėtų būti tai, kad įregistravus pavadinimą „Liliputas“, Lenkijos sūrio gamintojai nebegalėtų naudoti pavadinimo „Liliput“;

| (17) | patirtis rodo, kad pavadinimo „Liliput“ naudojimu nebuvo siekiama pasinaudoti gera pavadinimo „Liliputas“ reputacija. Vartotojai nebuvo klaidinami ir negalėjo būti suklaidinti dėl tikrosios produktų kilmės. Iš tiesų abu produktai turi dvi atskiras rinkas, kuriose jie yra gerai žinomi ir tiksliai atpažįstami. Dėl šių priežasčių, taip pat kadangi buvo įrodyta, kad žodis „Liliput“ buvo teisėtai, nuosekliai ir teisingai naudojamas ne mažiau kaip 25 metus iki „Liliputas“ įregistravimo paraiškos pateikimo Komisijai, laikantis teisingumo bei tradicinio naudojimo principų turėtų būti nustatytas ilgiausias Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 2 dalyje numatytas pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

(17)

patirtis rodo, kad pavadinimo „Liliput“ naudojimu nebuvo siekiama pasinaudoti gera pavadinimo „Liliputas“ reputacija. Vartotojai nebuvo klaidinami ir negalėjo būti suklaidinti dėl tikrosios produktų kilmės. Iš tiesų abu produktai turi dvi atskiras rinkas, kuriose jie yra gerai žinomi ir tiksliai atpažįstami. Dėl šių priežasčių, taip pat kadangi buvo įrodyta, kad žodis „Liliput“ buvo teisėtai, nuosekliai ir teisingai naudojamas ne mažiau kaip 25 metus iki „Liliputas“ įregistravimo paraiškos pateikimo Komisijai, laikantis teisingumo bei tradicinio naudojimo principų turėtų būti nustatytas ilgiausias Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 15 straipsnio 2 dalyje numatytas pereinamasis laikotarpis;

| (18) | ši išvada savaime nereiškia, kad pavadinimo „Liliput“ naudojimas tampa neteisėtas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 41 straipsnio 2 dalį, jeigu galima nustatyti, kad, atsižvelgiant į visus susijusius veiksnius ir visų pirma į esamą padėtį vartojimo vietovėse bei atitinkamus nacionalinius arba Sąjungos teisės aktus, „Liliput“ tapo bendriniu terminu, pavadinimo „Liliputas“ įregistravimas neturės poveikio šio pavadinimo naudojimui; |
| --- | --- |

(18)

ši išvada savaime nereiškia, kad pavadinimo „Liliput“ naudojimas tampa neteisėtas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 41 straipsnio 2 dalį, jeigu galima nustatyti, kad, atsižvelgiant į visus susijusius veiksnius ir visų pirma į esamą padėtį vartojimo vietovėse bei atitinkamus nacionalinius arba Sąjungos teisės aktus, „Liliput“ tapo bendriniu terminu, pavadinimo „Liliputas“ įregistravimas neturės poveikio šio pavadinimo naudojimui;

| (19) | prekių ženklai, kuriuose yra žodis „Liliput“ ir dėl kurių pateikta paraiška, kurie buvo įregistruoti arba kurių sąžiningas naudojimas Sąjungos teritorijoje yra nusistovėjęs iki paraiškos įregistruoti pavadinimą „Liliputas“ kaip saugomą geografinę nuorodą pateikimo, pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 14 straipsnio 2 dalį gali būti toliau naudojami ir atnaujinami atitinkamam produktui, jeigu laikomasi bendrųjų reikalavimų pagal prekių ženklų teisės aktus; |
| --- | --- |

(19)

prekių ženklai, kuriuose yra žodis „Liliput“ ir dėl kurių pateikta paraiška, kurie buvo įregistruoti arba kurių sąžiningas naudojimas Sąjungos teritorijoje yra nusistovėjęs iki paraiškos įregistruoti pavadinimą „Liliputas“ kaip saugomą geografinę nuorodą pateikimo, pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 14 straipsnio 2 dalį gali būti toliau naudojami ir atnaujinami atitinkamam produktui, jeigu laikomasi bendrųjų reikalavimų pagal prekių ženklų teisės aktus;

| (20) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pavadinimą „Liliputas“ reikėtų įtraukti į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pavadinimą „Liliputas“ reikėtų įtraukti į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą;

| (21) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio produktų kokybės politikos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(21)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio produktų kokybės politikos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pavadinimas „Liliputas“ (SGN) yra įregistruojamas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas apibūdina Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priedo 1.3 klasei „Sūriai“ priskiriamą produktą.

2 straipsnis

Pavadinimas „Liliput“ gali būti naudojamas apibūdinti sūriui, neatitinkančiam „Liliputas“ specifikacijos, 15 metų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL C 170, 2013 6 15, p. 46.

2

(3)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/294

2015 m. vasario 24 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/295

2015 m. vasario 24 d.

dėl našiųjų kintamosios srovės generatorių „MELCO GXi“ patvirtinimo kaip naujoviškos keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009, nustatantį naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (1), ypač į jo 12 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2014 m. birželio 24 d. tiekėjas „Mitsubishi Electric Corporation“ (MELCO), kuriam Sąjungoje atstovauja „Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V“ (toliau – pareiškėjas), pateikė paraišką dėl našiųjų kintamosios srovės generatorių „MELCO GXi“ patvirtinimo kaip naujoviškos technologijos. Pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 (2) 4 straipsnį įvertinta, ar paraiška išsami. Komisija nustatė, kad pirminėje paraiškoje trūksta tam tikros svarbios informacijos, ir paprašė pareiškėjo ją pateikti. 2014 m. liepos 10 d. Komisija gavo visą informaciją ir kitą dieną pradėjo vertinti paraišką; |
| --- | --- |

(1)

2014 m. birželio 24 d. tiekėjas „Mitsubishi Electric Corporation“ (MELCO), kuriam Sąjungoje atstovauja „Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V“ (toliau – pareiškėjas), pateikė paraišką dėl našiųjų kintamosios srovės generatorių „MELCO GXi“ patvirtinimo kaip naujoviškos technologijos. Pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 (2) 4 straipsnį įvertinta, ar paraiška išsami. Komisija nustatė, kad pirminėje paraiškoje trūksta tam tikros svarbios informacijos, ir paprašė pareiškėjo ją pateikti. 2014 m. liepos 10 d. Komisija gavo visą informaciją ir kitą dieną pradėjo vertinti paraišką;

| (2) | įvertinus pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį, Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 ir naujoviškų technologijų patvirtinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 443/2009 paraiškų rengimo technines gaires (3) (toliau – Techninės gairės) nustatyta, kad paraiška išsami; |
| --- | --- |

(2)

įvertinus pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį, Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 725/2011 ir naujoviškų technologijų patvirtinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 443/2009 paraiškų rengimo technines gaires (3) (toliau – Techninės gairės) nustatyta, kad paraiška išsami;

| (3) | paraiška susijusi su našiaisiais kintamosios srovės generatoriais „MELCO GXi“, kurių vardinė išėjimo srovė patenka į 130–250 A intervalą. Kintamosios srovės generatoriui būdingas didelis našumas, nustatytas VDA metodu, aprašytu Techninių gairių I priedo 5.1.2 punkte. Metodo aprašyme daroma nuoroda į tarptautiniame standarte ISO 8854:2012 (4) nustatytą bandymo metodiką. Pareiškėjo kintamosios srovės generatorius yra didesnio našumo, palyginti su bazinės technologijos kintamosios srovės generatoriumi, nes jame sumažinti šių trijų rūšių nuostoliai: lyginimo nuostoliai, nes naudojami nauji mažų energijos nuostolių diodai; statoriaus geležies nuostoliai, nes naudojama statoriaus šerdis iš plonų aukštos kokybės elektromagnetinio plieno plokštelių; statoriaus vario nuostoliai, nes naudojamas itin didelio užpildymo koeficiento statorius ir ašinio aušinimo konstrukcija; |
| --- | --- |

(3)

paraiška susijusi su našiaisiais kintamosios srovės generatoriais „MELCO GXi“, kurių vardinė išėjimo srovė patenka į 130–250 A intervalą. Kintamosios srovės generatoriui būdingas didelis našumas, nustatytas VDA metodu, aprašytu Techninių gairių I priedo 5.1.2 punkte. Metodo aprašyme daroma nuoroda į tarptautiniame standarte ISO 8854:2012 (4) nustatytą bandymo metodiką. Pareiškėjo kintamosios srovės generatorius yra didesnio našumo, palyginti su bazinės technologijos kintamosios srovės generatoriumi, nes jame sumažinti šių trijų rūšių nuostoliai: lyginimo nuostoliai, nes naudojami nauji mažų energijos nuostolių diodai; statoriaus geležies nuostoliai, nes naudojama statoriaus šerdis iš plonų aukštos kokybės elektromagnetinio plieno plokštelių; statoriaus vario nuostoliai, nes naudojamas itin didelio užpildymo koeficiento statorius ir ašinio aušinimo konstrukcija;

| (4) | Komisijos nuomone, iš paraiškoje pateiktos informacijos matyti atitiktis Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 2 ir 4 straipsniuose nurodytoms sąlygoms ir kriterijams; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos nuomone, iš paraiškoje pateiktos informacijos matyti atitiktis Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 2 ir 4 straipsniuose nurodytoms sąlygoms ir kriterijams;

| (5) | pareiškėjas įrodė, kad paraiškoje apibūdintos rūšies našieji kintamosios srovės generatoriai buvo naudojami ne daugiau kaip 3 % atskaitos metais (2009) užregistruotų naujų keleivinių automobilių; |
| --- | --- |

(5)

pareiškėjas įrodė, kad paraiškoje apibūdintos rūšies našieji kintamosios srovės generatoriai buvo naudojami ne daugiau kaip 3 % atskaitos metais (2009) užregistruotų naujų keleivinių automobilių;

| (6) | siekiant nustatyti, kiek sumažės išmetamo CO2 kiekis, kai transporto priemonėje bus naudojama naujoviška technologija, reikia apibrėžti bazinę transporto priemonę, su kurios efektyvumu turėtų būti lyginamas transporto priemonės, kurioje taikoma naujoviška technologija, efektyvumas, kaip numatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 5 ir 8 straipsniuose. Komisija mano, kad, kai naujoviška technologija taikoma naujo tipo transporto priemonėje, kintamosios srovės generatorių, kurio našumas 67 % reikėtų laikyti tinkama bazine technologija. Kai „MELCO GXi“ našieji kintamosios srovės generatoriai įmontuojami į esamo tipo transporto priemones, bazine technologija turėtų būti laikomas tokio tipo transporto priemonės naujausio rinkoje esančio varianto kintamosios srovės generatorius; |
| --- | --- |

(6)

siekiant nustatyti, kiek sumažės išmetamo CO2 kiekis, kai transporto priemonėje bus naudojama naujoviška technologija, reikia apibrėžti bazinę transporto priemonę, su kurios efektyvumu turėtų būti lyginamas transporto priemonės, kurioje taikoma naujoviška technologija, efektyvumas, kaip numatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 5 ir 8 straipsniuose. Komisija mano, kad, kai naujoviška technologija taikoma naujo tipo transporto priemonėje, kintamosios srovės generatorių, kurio našumas 67 % reikėtų laikyti tinkama bazine technologija. Kai „MELCO GXi“ našieji kintamosios srovės generatoriai įmontuojami į esamo tipo transporto priemones, bazine technologija turėtų būti laikomas tokio tipo transporto priemonės naujausio rinkoje esančio varianto kintamosios srovės generatorius;

| (7) | pareiškėjas pateikė išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo nustatymo metodiką, kurioje naudojamos formulės, atitinkančios Techninėse gairėse aprašytas supaprastinto metodo formules, taikomas našiesiems kintamosios srovės generatoriams. Komisija mano, kad pagal bandymo metodiką bus gaunami bandymų rezultatai, kuriuos galima patikrinti, pakartoti ir palyginti ir kad ją taikant galima remiantis statistiškai labai reikšmingais duomenimis praktiškai įrodyti, kaip taikant naujovišką technologiją sumažės išmetamo CO2 kiekis, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

(7)

pareiškėjas pateikė išmetamo CO2 kiekio sumažėjimo nustatymo metodiką, kurioje naudojamos formulės, atitinkančios Techninėse gairėse aprašytas supaprastinto metodo formules, taikomas našiesiems kintamosios srovės generatoriams. Komisija mano, kad pagal bandymo metodiką bus gaunami bandymų rezultatai, kuriuos galima patikrinti, pakartoti ir palyginti ir kad ją taikant galima remiantis statistiškai labai reikšmingais duomenimis praktiškai įrodyti, kaip taikant naujovišką technologiją sumažės išmetamo CO2 kiekis, kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 6 straipsnyje;

| (8) | pareiškėjas pateikė išmetamo CO2 kiekio sumažinimo bandymo metodiką, kurioje našiesiems kintamosios srovės generatoriams naudojamos Techninėmis gairėmis grindžiamos formulės. Komisija pažymi, kad pareiškėjo bandymo metodika ir formulės išmetamo CO2 kiekio sumažinimui apskaičiuoti visais aspektais atitinka Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2013/341/ES (5) priede nustatytą metodiką. Todėl Komisija mano, kad išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant „MELCO GXi“ našųjį kintamosios srovės generatorių turėtų būti apskaičiuojamas pagal Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/341/ES nurodytą metodiką; |
| --- | --- |

(8)

pareiškėjas pateikė išmetamo CO2 kiekio sumažinimo bandymo metodiką, kurioje našiesiems kintamosios srovės generatoriams naudojamos Techninėmis gairėmis grindžiamos formulės. Komisija pažymi, kad pareiškėjo bandymo metodika ir formulės išmetamo CO2 kiekio sumažinimui apskaičiuoti visais aspektais atitinka Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2013/341/ES (5) priede nustatytą metodiką. Todėl Komisija mano, kad išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas naudojant „MELCO GXi“ našųjį kintamosios srovės generatorių turėtų būti apskaičiuojamas pagal Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/341/ES nurodytą metodiką;

| (9) | atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija mano, kad pareiškėjas įrodė, jog išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją yra ne mažesnis nei 1 g CO2/km; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija mano, kad pareiškėjas įrodė, jog išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas naudojant naujovišką technologiją yra ne mažesnis nei 1 g CO2/km;

| (10) | Komisija atkreipia dėmesį, kad išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimą naudojant naujovišką technologiją galima iš dalies įrodyti taikant standartinį bandymų ciklą, todėl galutinis patvirtintinas išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas turėtų būti nustatomas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 8 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą; |
| --- | --- |

(10)

Komisija atkreipia dėmesį, kad išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimą naudojant naujovišką technologiją galima iš dalies įrodyti taikant standartinį bandymų ciklą, todėl galutinis patvirtintinas išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas turėtų būti nustatomas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 8 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą;

| (11) | Komisija nustatė, kad patikros ataskaitą parengė UTAC („Groupe UTAC CERAM“) ir kad ataskaitoje patvirtinamos paraiškoje išdėstytos išvados; |
| --- | --- |

(11)

Komisija nustatė, kad patikros ataskaitą parengė UTAC („Groupe UTAC CERAM“) ir kad ataskaitoje patvirtinamos paraiškoje išdėstytos išvados;

| (12) | atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad nagrinėjamos naujoviškos technologijos pripažinimui neturėtų būti prieštaraujama; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad nagrinėjamos naujoviškos technologijos pripažinimui neturėtų būti prieštaraujama;

| (13) | turėtų būti nustatytas individualus šiuo sprendimu patvirtintos naujoviškos technologijos kodas, kad atitinkamuose tipo patvirtinimo dokumentuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (6) I, VIII ir IX priedus būtų galima naudoti bendrąjį ekologinės naujovės kodą; |
| --- | --- |

(13)

turėtų būti nustatytas individualus šiuo sprendimu patvirtintos naujoviškos technologijos kodas, kad atitinkamuose tipo patvirtinimo dokumentuose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (6) I, VIII ir IX priedus būtų galima naudoti bendrąjį ekologinės naujovės kodą;

| (14) | visi gamintojai, norintys, kad būtų sumažintas jų vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis ir taip – dėl šiuo sprendimu patvirtintos naujoviškos technologijos naudojimo sumažinus išmetamo CO2 kiekį – pasiekta jiems nustatyta savitoji teršalų išmetimo norma, turėtų pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 1 dalį nurodyti šį sprendimą atitinkamų savo transporto priemonių EB tipo patvirtinimo sertifikato paraiškoje, |
| --- | --- |

(14)

visi gamintojai, norintys, kad būtų sumažintas jų vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis ir taip – dėl šiuo sprendimu patvirtintos naujoviškos technologijos naudojimo sumažinus išmetamo CO2 kiekį – pasiekta jiems nustatyta savitoji teršalų išmetimo norma, turėtų pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 1 dalį nurodyti šį sprendimą atitinkamų savo transporto priemonių EB tipo patvirtinimo sertifikato paraiškoje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Našusis kintamosios srovės generatorius „Mitsubishi Electric Corporation GXi“, kuriam dėl trijų rūšių nuostolių sumažinimo būdingas didesnis našumas ir kuris skirtas naudoti M1 kategorijos transporto priemonėse, patvirtinamas kaip naujoviška technologija pagal Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnį.

2.   Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas dėl 1 dalyje nurodyto kintamosios srovės generatoriaus naudojimo nustatomas pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2013/341/ES priede pateiktą metodiką.

3.   Remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas, nustatytas pagal šio straipsnio 2 dalį, gali būti patvirtintas ir nurodytas atitikties liudijime bei atitinkamuose Direktyvos 2007/46/EB I, VIII ir IX prieduose nurodytuose tipo patvirtinimo dokumentuose tik jei išmetamo CO2 kiekio sumažėjimas sutampa su Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta riba arba yra už ją didesnis.

4.   Individualus ekologinės naujovės kodas, kuris turi būti nurodomas tipo patvirtinimo dokumentuose ir naudojamas šiuo sprendimu patvirtintai naujoviškai technologijai žymėti, yra „12“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 140, 2009 6 5, p. 1.

1

(2)  2011 m. liepos 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 725/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 nustatoma keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo naujoviškų technologijų pripažinimo ir patvirtinimo sistema (OL L 194, 2011 7 26, p. 19).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf.

3

(4)  ISO 8854. Kelių transporto priemonės. Kintamosios srovės generatoriai su reguliatoriais. Bandymo metodai ir bendrieji reikalavimai. Nuoroda ISO 8854:2012(E).

4

(5)  2013 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/341/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 443/2009 kintamosios srovės generatorius Valeo Efficient Generation Alternator patvirtinamas kaip naujoviška keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio mažinimo technologija (OL L 179, 2013 6 29, p. 98).

5

Valeo Efficient Generation Alternator

2

(6)  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

6

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2015/296

2015 m. vasario 24 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje 12 straipsnio 7 dalį nustatomos valstybių narių bendradarbiavimo procedūrinės sąlygos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (1), ypač į jo 12 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | valstybių narių bendradarbiavimas elektroninės atpažinties schemų saugumo ir sąveikumo užtikrinimo srityje yra būtinas siekiant skatinti aukšto lygio pasitikėjimą ir saugumą, atitinkančius rizikos lygį tokiose schemose; |
| --- | --- |

(1)

valstybių narių bendradarbiavimas elektroninės atpažinties schemų saugumo ir sąveikumo užtikrinimo srityje yra būtinas siekiant skatinti aukšto lygio pasitikėjimą ir saugumą, atitinkančius rizikos lygį tokiose schemose;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktą pranešančioji valstybė narė turi kitoms valstybėms narėms schemos aprašymą pateikti bent prieš šešis mėnesius, kad valstybės narės galėtų bendradarbiauti, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktą pranešančioji valstybė narė turi kitoms valstybėms narėms schemos aprašymą pateikti bent prieš šešis mėnesius, kad valstybės narės galėtų bendradarbiauti, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5 dalyje;

| (3) | valstybėms narėms reikia supaprastintų procedūrų. Elektroninės atpažinties schemų sąveikumo ir saugumo neįmanoma sukurti, jei vykdomos įvairiakalbės procedūros. Anglų kalbos vartojimas bendradarbiaujant turėtų padėti pasiekti elektroninės atpažinties schemų sąveikumą ir saugumą, o parengtų dokumentų vertimas neturėtų tapti nepagrįsta našta; |
| --- | --- |

(3)

valstybėms narėms reikia supaprastintų procedūrų. Elektroninės atpažinties schemų sąveikumo ir saugumo neįmanoma sukurti, jei vykdomos įvairiakalbės procedūros. Anglų kalbos vartojimas bendradarbiaujant turėtų padėti pasiekti elektroninės atpažinties schemų sąveikumą ir saugumą, o parengtų dokumentų vertimas neturėtų tapti nepagrįsta našta;

| (4) | įvairius elektroninės atpažinties schemų elementus tvarko skirtingos valstybių narių valdžios institucijos arba įstaigos. Kad bendradarbiavimas būtų efektyvus, o administracinės procedūros paprastesnės, dera užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė turėtų kontaktinį centrą, per kurį būtų galima susisiekti su jos atitinkamomis valdžios institucijomis arba įstaigomis; |
| --- | --- |

(4)

įvairius elektroninės atpažinties schemų elementus tvarko skirtingos valstybių narių valdžios institucijos arba įstaigos. Kad bendradarbiavimas būtų efektyvus, o administracinės procedūros paprastesnės, dera užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė turėtų kontaktinį centrą, per kurį būtų galima susisiekti su jos atitinkamomis valdžios institucijomis arba įstaigomis;

| (5) | valstybių narių keitimasis informacija, patirtimi ir gerąja praktika padeda kurti elektroninės atpažinties schemas ir yra techninio sąveikumo užtikrinimo priemonė. Bendradarbiavimo poreikis ypač pagrįstas, kai reikia derinti elektroninės atpažinties schemas, apie kurias jau pranešta, keisti elektroninės atpažinties schemas, informacija apie kurias pateikta valstybėms narėms prieš pranešimą, ir kai įvyksta svarbūs pokyčiai arba incidentai, kurie gali turėti įtakos elektroninės atpažinties schemų sąveikumui arba saugumui. Valstybės narės taip pat turėtų turėti priemonių, kuriomis galėtų kitų valstybių narių paprašyti tokios rūšies informacijos apie elektroninės atpažinties schemų sąveikumą ir saugumą; |
| --- | --- |

(5)

valstybių narių keitimasis informacija, patirtimi ir gerąja praktika padeda kurti elektroninės atpažinties schemas ir yra techninio sąveikumo užtikrinimo priemonė. Bendradarbiavimo poreikis ypač pagrįstas, kai reikia derinti elektroninės atpažinties schemas, apie kurias jau pranešta, keisti elektroninės atpažinties schemas, informacija apie kurias pateikta valstybėms narėms prieš pranešimą, ir kai įvyksta svarbūs pokyčiai arba incidentai, kurie gali turėti įtakos elektroninės atpažinties schemų sąveikumui arba saugumui. Valstybės narės taip pat turėtų turėti priemonių, kuriomis galėtų kitų valstybių narių paprašyti tokios rūšies informacijos apie elektroninės atpažinties schemų sąveikumą ir saugumą;

| (6) | tarpusavio vertinimą derėtų laikyti abipusio mokymosi procesu, padedančiu kurti valstybių narių pasitikėjimą viena kita, ir užtikrinančiu elektroninės atpažinties schemų, apie kurias pranešta, sąveikumą ir saugumą. Todėl būtina, kad pranešančiosios valstybės narės pateiktų pakankamai informacijos apie savo elektroninės atpažinties schemas. Vis dėlto privalu atsižvelgti į tai, kad valstybėms narėms tam tikrą informaciją, kurios svarba jų saugumui ypatinga, reikia laikyti konfidencialia; |
| --- | --- |

(6)

tarpusavio vertinimą derėtų laikyti abipusio mokymosi procesu, padedančiu kurti valstybių narių pasitikėjimą viena kita, ir užtikrinančiu elektroninės atpažinties schemų, apie kurias pranešta, sąveikumą ir saugumą. Todėl būtina, kad pranešančiosios valstybės narės pateiktų pakankamai informacijos apie savo elektroninės atpažinties schemas. Vis dėlto privalu atsižvelgti į tai, kad valstybėms narėms tam tikrą informaciją, kurios svarba jų saugumui ypatinga, reikia laikyti konfidencialia;

| (7) | kad tarpusavio vertinimas būtų ekonomiškai efektyvus ir duotų aiškius bei įtikinamus rezultatus ir kad valstybėms narėms nebūtų užkrauta nereikalinga našta, valstybės narės turėtų visos atlikti bendrą tarpusavio vertinimą; |
| --- | --- |

(7)

kad tarpusavio vertinimas būtų ekonomiškai efektyvus ir duotų aiškius bei įtikinamus rezultatus ir kad valstybėms narėms nebūtų užkrauta nereikalinga našta, valstybės narės turėtų visos atlikti bendrą tarpusavio vertinimą;

| (8) | bendradarbiaudamos elektroninės atpažinties schemų klausimais, taip pat atlikdamos tarpusavio vertinimą, valstybės narės turėtų atsižvelgti į nepriklausomų trečiųjų šalių vertinimus, jei yra; |
| --- | --- |

(8)

bendradarbiaudamos elektroninės atpažinties schemų klausimais, taip pat atlikdamos tarpusavio vertinimą, valstybės narės turėtų atsižvelgti į nepriklausomų trečiųjų šalių vertinimus, jei yra;

| (9) | siekiant sudaryti lengvesnes procedūrines sąlygas Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytiems tikslams pasiekti, turėtų būti sukurtas Bendradarbiavimo tinklas. Taip būtų suburtas visų valstybių narių forumas, kuriame jos oficialiai bendradarbiautų praktiniais sąveikumo sistemos priežiūros klausimais; |
| --- | --- |

(9)

siekiant sudaryti lengvesnes procedūrines sąlygas Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytiems tikslams pasiekti, turėtų būti sukurtas Bendradarbiavimo tinklas. Taip būtų suburtas visų valstybių narių forumas, kuriame jos oficialiai bendradarbiautų praktiniais sąveikumo sistemos priežiūros klausimais;

| (10) | Bendradarbiavimo tinklas turėtų nagrinėti pranešimo formų projektus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktą pateikė valstybės narės, ir skelbti nuomones, kuriose būtų nurodoma, ar juose aprašytos schemos atitinka reglamento 7 straipsnio, 8 straipsnio 1–2 dalių ir 12 straipsnio 1 dalies reikalavimus, taip pat reglamento 8 straipsnio 3 dalyje nurodyto įgyvendinimo akto reikalavimus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 1 dalies e punktą pranešančioji valstybė narė turi aprašyti, kaip elektroninės atpažinties schema atitinka Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 1 dalyje nustatytą sąveikumo reikalavimą. Į Bendradarbiavimo tinklo nuomones valstybės narės turėtų ypač atsižvelgti vykdydamos Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 1 dalies e punkte nustatytą įpareigojimą Komisijai pateikti aprašymą, kaip elektroninės atpažinties schema atitinka Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 1 dalyje nustatytą sąveikumo reikalavimą; |
| --- | --- |

(10)

Bendradarbiavimo tinklas turėtų nagrinėti pranešimo formų projektus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktą pateikė valstybės narės, ir skelbti nuomones, kuriose būtų nurodoma, ar juose aprašytos schemos atitinka reglamento 7 straipsnio, 8 straipsnio 1–2 dalių ir 12 straipsnio 1 dalies reikalavimus, taip pat reglamento 8 straipsnio 3 dalyje nurodyto įgyvendinimo akto reikalavimus. Pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 1 dalies e punktą pranešančioji valstybė narė turi aprašyti, kaip elektroninės atpažinties schema atitinka Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 1 dalyje nustatytą sąveikumo reikalavimą. Į Bendradarbiavimo tinklo nuomones valstybės narės turėtų ypač atsižvelgti vykdydamos Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 1 dalies e punkte nustatytą įpareigojimą Komisijai pateikti aprašymą, kaip elektroninės atpažinties schema atitinka Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 1 dalyje nustatytą sąveikumo reikalavimą;

| (11) | visos su pranešimu susijusios šalys į Bendradarbiavimo tinklo nuomonę turėtų atsižvelgti kaip į visapusiško bendradarbiavimo, pranešimo ir sąveikumo procesų gaires; |
| --- | --- |

(11)

visos su pranešimu susijusios šalys į Bendradarbiavimo tinklo nuomonę turėtų atsižvelgti kaip į visapusiško bendradarbiavimo, pranešimo ir sąveikumo procesų gaires;

| (12) | Bendradarbiavimo tinklas turėtų patarti valstybėms narėms, kad pagal šį sprendimą vykdomas tarpusavio vertinimas būtų efektyvus; |
| --- | --- |

(12)

Bendradarbiavimo tinklas turėtų patarti valstybėms narėms, kad pagal šį sprendimą vykdomas tarpusavio vertinimas būtų efektyvus;

| (13) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 48 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 48 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Tikslas

Pagal reglamento 12 straipsnio 7 dalį šiuo sprendimu nustatomos lengvesnio valstybių narių bendradarbiavimo procedūrinės sąlygos, būtinos siekiant užtikrinti elektroninės atpažinties schemų, apie kurias valstybės narės rengiasi pranešti arba jau pranešė Komisijai, sąveikumą ir saugumą. Šių sąlygų visų pirma reikia tam, kad:

| a) | pagal II skyriaus reikalavimus būtų keičiamasi informacija, patirtimi ir gerąja praktika, susijusiomis su elektroninės atpažinties schemomis, ir nagrinėjami aktualūs pokyčiai elektroninės atpažinties sektoriuje; |
| --- | --- |

a)

pagal II skyriaus reikalavimus būtų keičiamasi informacija, patirtimi ir gerąja praktika, susijusiomis su elektroninės atpažinties schemomis, ir nagrinėjami aktualūs pokyčiai elektroninės atpažinties sektoriuje;

| b) | pagal III skyriaus reikalavimus būtų atliekamas elektroninės atpažinties schemų tarpusavio vertinimas ir |
| --- | --- |

b)

pagal III skyriaus reikalavimus būtų atliekamas elektroninės atpažinties schemų tarpusavio vertinimas ir

| c) | pagal IV skyriaus reikalavimus būtų bendradarbiaujama per Bendradarbiavimo tinklą. |
| --- | --- |

c)

pagal IV skyriaus reikalavimus būtų bendradarbiaujama per Bendradarbiavimo tinklą.

2 straipsnis

Bendradarbiavimo kalba

1.   Bendradarbiaujama anglų kalba, nebent susijusios valstybės narės susitartų kitaip.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, valstybės narės neįpareigojamos išversti 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų pagalbinių dokumentų tekstus, jei vertimas taptų nepagrįsta našta.

3 straipsnis

Kontaktiniai centrai

1.   Kad užtikrintų valstybių narių bendradarbiavimą pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5 ir 6 dalis, kiekviena valstybė narė paskiria kontaktinį centrą.

2.   Informaciją apie kontaktinį centrą kiekviena valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Komisija paskelbia elektroninį kontaktinių centrų sąrašą.

II SKYRIUS

KEITIMASIS INFORMACIJA, PATIRTIMI IR GERĄJA PRAKTIKA

4 straipsnis

Keitimasis informacija, patirtimi ir gerąja praktika

1.   Su elektroninės atpažinties schemomis susijusia informacija, patirtimi arba gerąja praktika valstybės narės dalijasi su kitomis valstybėmis narėmis.

2.   Padariusi bet kokį iš toliau nurodytų schemos pakeitimų, plėtimų arba derinimų, susijusių su schemos sąveikumu arba su saugumo užtikrinimo lygiais, kiekviena valstybė narė atitinkamai informuoja kitas valstybes nares:

| a) | plėtė arba derino elektroninės atpažinties schemą, apie kurią jau yra pranešusi, jei apie išplėtimą arba derinimą nebūtina pranešti pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

a)

plėtė arba derino elektroninės atpažinties schemą, apie kurią jau yra pranešusi, jei apie išplėtimą arba derinimą nebūtina pranešti pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 1 dalį;

| b) | jei iki pranešimo keitė, plėtė arba derino savo elektroninės atpažinties schemos aprašymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punkte. |
| --- | --- |

b)

jei iki pranešimo keitė, plėtė arba derino savo elektroninės atpažinties schemos aprašymą, numatytą Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punkte.

3.   Jei valstybė narė sužino, kad svarbus pokytis arba incidentas yra nesusijęs su elektroninės atpažinties schema, apie kurią ji pranešė, tačiau gali paveikti kitų elektroninės atpažinties schemų, apie kurias pranešta, saugumą, ji informuoja kitas valstybes nares.

5 straipsnis

Informacijos apie sąveikumą ir saugumą prašymas

1.   Jei valstybė narė mano, kad elektroninės atpažinties schemų sąveikumui užtikrinti būtina turėti daugiau informacijos, kurios dar nepateikė apie elektroninės atpažinties schemą pranešusi valstybė narė, ji gali paprašyti, kad pastaroji valstybė narė tokią informaciją pateiktų. Tokią informaciją pranešančioji valstybė narė pateikia, nebent:

| a) | ji tokios informacijos neturi, o siekdama ją gauti sukurtų nepagrįstą administracinę naštą; |
| --- | --- |

a)

ji tokios informacijos neturi, o siekdama ją gauti sukurtų nepagrįstą administracinę naštą;

| b) | tokia informacija susijusi su visuomenės saugumu arba nacionaliniu saugumu; |
| --- | --- |

b)

tokia informacija susijusi su visuomenės saugumu arba nacionaliniu saugumu;

| c) | tokia informacija susijusi su verslo, profesine arba įmonės paslaptimi. |
| --- | --- |

c)

tokia informacija susijusi su verslo, profesine arba įmonės paslaptimi.

2.   Su schema, apie kurią pranešta arba apie kurią rengiamasi pranešti, susijusių saugumo klausimų turinti valstybė narė, siekdama didesnio elektroninės atpažinties schemos saugumo, gali prašyti informacijos tuo saugumo klausimu. Informacijos prašymą gavusi valstybė narė visoms valstybėms narėms pateikia informaciją, kurios reikia siekiant nustatyti, ar Reglamento (ES) Nr. 910/2014 10 straipsnyje nurodytas saugumo pažeidimas įvyko, arba nustatyti, ar yra reali rizika, kad toks pažeidimas gali įvykti, nebent:

| a) | ji tokios informacijos neturi, o siekdama ją gauti sukurtų nepagrįstą administracinę naštą; |
| --- | --- |

a)

ji tokios informacijos neturi, o siekdama ją gauti sukurtų nepagrįstą administracinę naštą;

| b) | tokia informacija susijusi su visuomenės saugumu arba nacionaliniu saugumu; |
| --- | --- |

b)

tokia informacija susijusi su visuomenės saugumu arba nacionaliniu saugumu;

| c) | tokia informacija susijusi su verslo, profesine arba įmonės paslaptimi. |
| --- | --- |

c)

tokia informacija susijusi su verslo, profesine arba įmonės paslaptimi.

6 straipsnis

Keitimasis informacija per kontaktinius centrus

Laikydamosi 4 ir 5 straipsnių, valstybės narės informacija keičiasi per kontaktinius centrus ir nedelsdamos pateikia visą aktualią informaciją, kurios prašoma.

III SKYRIUS

TARPUSAVIO VERTINIMAS

7 straipsnis

Principai

1.   Tarpusavio vertinimas yra valstybių narių bendradarbiavimo priemonė, sukurta užtikrinti elektroninės atpažinties schemų, apie kurias pranešta, sąveikumą ir saugumą.

2.   Tarpusavio vertinime valstybės narės dalyvauja lygiomis teisėmis ir savanoriškai. Valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schemą rengiamasi vertinti tarpusavyje, negali lygiomis teisėmis dalyvaujančiai valstybei narei uždrausti dalyvauti tarpusavio vertinime.

3.   Kiekviena tarpusavio vertinime dalyvaujanti valstybė narė pati padengia savo dalyvavimo procese išlaidas.

4.   Visa per tarpusavio vertinimą gauta informacija naudojama tik tam vertinimui. Tarpusavio vertinimą atliekantys valstybių narių atstovai trečiosioms šalims neatskleidžia jokios neskelbtinos arba konfidencialios informacijos, gautos atliekant tarpusavio vertinimą.

5.   Lygiomis teisėmis dalyvaujanti valstybė narė praneša apie visus interesų konfliktus, galinčius kilti dėl atstovų, kuriuos ji paskyrė dalyvauti tarpusavio vertinimo veikloje.

8 straipsnis

Tarpusavio vertinimo inicijavimas

1.   Tarpusavio vertinimas gali būti inicijuotas vienu iš šių būdų:

| a) | valstybė narė paprašo tarpusavyje įvertinti jos elektroninės atpažinties schemą; |
| --- | --- |

a)

valstybė narė paprašo tarpusavyje įvertinti jos elektroninės atpažinties schemą;

| b) | valstybė narė arba valstybės narės pareiškia norinčios tarpusavyje įvertinti kitos valstybės narės elektroninės atpažinties schemą. Savo prašyme jos nurodo priežastis, kodėl nori tarpusavio vertinimo, ir paaiškina, kuo tarpusavio vertinimas bus naudingas valstybių narių elektroninės atpažinties schemų sąveikumui arba saugumui. |
| --- | --- |

b)

valstybė narė arba valstybės narės pareiškia norinčios tarpusavyje įvertinti kitos valstybės narės elektroninės atpažinties schemą. Savo prašyme jos nurodo priežastis, kodėl nori tarpusavio vertinimo, ir paaiškina, kuo tarpusavio vertinimas bus naudingas valstybių narių elektroninės atpažinties schemų sąveikumui arba saugumui.

2.   Apie 1 dalyje numatytą prašymą pranešama Bendradarbiavimo tinklui, kaip nustatyta 3 dalyje. Apie savo ketinimą dalyvauti tarpusavio vertinime valstybė narė Bendradarbiavimo tinklui praneša per vieną mėnesį.

3.   Valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schemą rengiamasi vertinti tarpusavyje, Bendradarbiavimo tinklui pateikia šią informaciją:

| a) | elektroninės atpažinties schema, kurią rengiamasi vertinti tarpusavyje; |
| --- | --- |

a)

elektroninės atpažinties schema, kurią rengiamasi vertinti tarpusavyje;

| b) | lygiomis teisėmis dalyvaujanti (-čios) valstybė (-ės) narė (-ės); |
| --- | --- |

b)

lygiomis teisėmis dalyvaujanti (-čios) valstybė (-ės) narė (-ės);

| c) | terminas, iki kurio planuojamą rezultatą ketinama pateikti Bendradarbiavimo tinklui, ir |
| --- | --- |

c)

terminas, iki kurio planuojamą rezultatą ketinama pateikti Bendradarbiavimo tinklui, ir

| d) | pagal 9 straipsnio 2 dalį nustatytos tarpusavio vertinimo sąlygos. |
| --- | --- |

d)

pagal 9 straipsnio 2 dalį nustatytos tarpusavio vertinimo sąlygos.

4.   Kitas elektroninės atpažinties schemos tarpusavio vertinamas atliekamas ne anksčiau nei po dvejų metų po atlikto tarpusavio vertinimo, nebent su Bendradarbiavimo tinklu būtų sutarta kitaip.

9 straipsnis

Pasirengimas tarpusavio vertinimui

1.   Lygiomis teisėmis dalyvaujančios valstybės narės savo atstovų, atliekančių tarpusavio vertinimą, vardus ir pavardes, taip pat jų kontaktinius duomenis pateikia valstybei narei, kurios elektroninės atpažinties schema vertinama tarpusavyje, per 2 savaites nuo lygiomis teisėmis dalyvaujančių valstybių narių pranešimo apie jų ketinimą dalyvauti tarpusavio vertinime, pateikto pagal 8 straipsnio 2 dalį. Valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schema vertinama tarpusavyje, gali neleisti atstovui dalyvauti tarpusavio vertinimo procese, jei yra interesų konfliktas.

2.   Atsižvelgdamos į Bendradarbiavimo tinklo patarimus, valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schema yra vertinama tarpusavyje, ir lygiomis teisėmis dalyvaujančios valstybės narės susitaria dėl:

| a) | tarpusavio vertinimo, grindžiamo Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktu ir 9 straipsnio 1 dalimi, masto ir sąlygų ir dėl interesų, kuriuos lygiomis teisėmis dalyvaujančios valstybės narės pareiškė inicijuodamos tarpusavio vertinimą; |
| --- | --- |

a)

tarpusavio vertinimo, grindžiamo Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktu ir 9 straipsnio 1 dalimi, masto ir sąlygų ir dėl interesų, kuriuos lygiomis teisėmis dalyvaujančios valstybės narės pareiškė inicijuodamos tarpusavio vertinimą;

| b) | tarpusavio vertinimo trukmės ir galutinio termino, kuris negali būti vėliau kaip po 3 mėnesių nuo dienos, kurią lygiomis teisėmis dalyvaujančios valstybės narės pagal 1 dalį pateikė savo atstovų vardus, pavardes ir kontaktinius duomenis; |
| --- | --- |

b)

tarpusavio vertinimo trukmės ir galutinio termino, kuris negali būti vėliau kaip po 3 mėnesių nuo dienos, kurią lygiomis teisėmis dalyvaujančios valstybės narės pagal 1 dalį pateikė savo atstovų vardus, pavardes ir kontaktinius duomenis;

| c) | kitų tarpusavio vertinimo organizavimo sąlygų.
  Valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schema vertinama tarpusavyje, apie susitarimą praneša Bendradarbiavimo tinklui. |
| --- | --- |

c)

kitų tarpusavio vertinimo organizavimo sąlygų.

Valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schema vertinama tarpusavyje, apie susitarimą praneša Bendradarbiavimo tinklui.

10 straipsnis

Tarpusavio vertinimas

1.   Dalyvaujančios valstybės narės tarpusavio vertinimą atlieka drauge. Valstybių narių atstovai iš savo rato išsirenka vieną atstovą, koordinuosiantį tarpusavio vertinimą.

2.   Valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schema yra vertinama tarpusavyje, pateikia lygiomis teisėmis dalyvaujančioms valstybėms narėms pranešimo formą, pateiktą Komisijai, arba schemos aprašymą, pateiktą pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktą, jei apie atitinkamą elektroninės atpažinties schemą dar nebuvo pranešta. Taip pat pateikiami visi patvirtinamieji dokumentai ir papildoma aktuali informacija.

3.   Tarpusavio vertinimas gali apimti vieną ar kelis šiuos ir kitus elementus:

| a) | aktualių dokumentų vertinimą, |
| --- | --- |

a)

aktualių dokumentų vertinimą,

| b) | procesų nagrinėjimą, |
| --- | --- |

b)

procesų nagrinėjimą,

| c) | techninius seminarus ir |
| --- | --- |

c)

techninius seminarus ir

| d) | nepriklausomos trečiosios šalies vertinimo svarstymą. |
| --- | --- |

d)

nepriklausomos trečiosios šalies vertinimo svarstymą.

4.   Lygiomis teisėmis dalyvaujančioms valstybėms narėms gali reikėti papildomų su pranešimu susijusių dokumentų. Valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schema vertinama tarpusavyje, šią informaciją pateikia, nebent:

| a) | ji tokios informacijos neturi, o siekdama ją gauti sukurtų nepagrįstą administracinę naštą; |
| --- | --- |

a)

ji tokios informacijos neturi, o siekdama ją gauti sukurtų nepagrįstą administracinę naštą;

| b) | tokia informacija susijusi su visuomenės saugumu arba nacionaliniu saugumu; |
| --- | --- |

b)

tokia informacija susijusi su visuomenės saugumu arba nacionaliniu saugumu;

| c) | tokia informacija susijusi su verslo, profesine arba įmonės paslaptimi. |
| --- | --- |

c)

tokia informacija susijusi su verslo, profesine arba įmonės paslaptimi.

11 straipsnis

Tarpusavio vertinimo rezultatas

Lygiomis teisėmis dalyvaujančios valstybės narės per mėnesį nuo tarpusavio vertinimo pabaigos parengia ataskaitą Bendradarbiavimo tinklui. Bendradarbiavimo tinklo nariai gali pareikalauti, kad valstybė narė, kurios elektroninės atpažinties schema įvertinta tarpusavyje, arba lygiomis teisėmis dalyvavusios valstybės narės pateiktų daugiau informacijos arba paaiškinimų.

IV SKYRIUS

BENDRADARBIAVIMO TINKLAS

12 straipsnis

Įsteigimas ir darbo metodai

Įsteigiamas bendradarbiavimo pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5–6 dalis skatinimo tinklas (Bendradarbiavimo tinklas). Bendradarbiavimo tinklas dirba posėdžiuose ir taikydamas rašytinę procedūrą.

13 straipsnis

Pranešimo formos projektas

Laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punkto reikalavimo pateikti savo elektroninės atpažinties schemos aprašymą, pranešančioji valstybė narė Bendradarbiavimo tinklui pateikia tinkamai užpildytos pranešimo formos projektą ir visus būtinus priedus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 1 dalyje ir įgyvendinimo akte, nurodytame Reglamento (ES) Nr. 910/2014 9 straipsnio 5 dalyje.

14 straipsnis

Užduotys

Bendradarbiavimo tinklas įgaliojamas:

| a) | sudaryti sąlygas, kad valstybės narės galėtų, keisdamosi informacija, lengviau bendradarbiauti pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5–6 dalis sąveikumo sistemos sukūrimo ir veikimo klausimais; |
| --- | --- |

a)

sudaryti sąlygas, kad valstybės narės galėtų, keisdamosi informacija, lengviau bendradarbiauti pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 5–6 dalis sąveikumo sistemos sukūrimo ir veikimo klausimais;

| b) | nustatyti efektyvaus keitimosi informacija, susijusia su visais elektroninės atpažinties klausimais, metodus; |
| --- | --- |

b)

nustatyti efektyvaus keitimosi informacija, susijusia su visais elektroninės atpažinties klausimais, metodus;

| c) | nagrinėti aktualius pokyčius elektroninės atpažinties sektoriuje ir aptarti bei parengti elektroninės atpažinties schemų sąveikumo ir saugumo gerąją praktiką; |
| --- | --- |

c)

nagrinėti aktualius pokyčius elektroninės atpažinties sektoriuje ir aptarti bei parengti elektroninės atpažinties schemų sąveikumo ir saugumo gerąją praktiką;

| d) | priimti nuomones dėl pokyčių, susijusių su Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 2–4 dalyse nurodyta sąveikumo sistema; |
| --- | --- |

d)

priimti nuomones dėl pokyčių, susijusių su Reglamento (ES) Nr. 910/2014 12 straipsnio 2–4 dalyse nurodyta sąveikumo sistema;

| e) | priimti nuomones dėl pokyčių, susijusių su minimaliomis techninėmis specifikacijomis, standartais ir procedūromis, kurios saugumo užtikrinimo lygiams nustatytos pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 8 straipsnio 3 dalį priimtame įgyvendinimo akte ir prie to akto pridėtose gairėse; |
| --- | --- |

e)

priimti nuomones dėl pokyčių, susijusių su minimaliomis techninėmis specifikacijomis, standartais ir procedūromis, kurios saugumo užtikrinimo lygiams nustatytos pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 8 straipsnio 3 dalį priimtame įgyvendinimo akte ir prie to akto pridėtose gairėse;

| f) | priimti tarpusavio vertinimo masto ir sąlygų gaires; |
| --- | --- |

f)

priimti tarpusavio vertinimo masto ir sąlygų gaires;

| g) | išnagrinėti tarpusavio vertinimo, atlikto pagal 11 straipsnį, rezultatą; |
| --- | --- |

g)

išnagrinėti tarpusavio vertinimo, atlikto pagal 11 straipsnį, rezultatą;

| h) | išnagrinėti užpildytos pranešimo formos projektą; |
| --- | --- |

h)

išnagrinėti užpildytos pranešimo formos projektą;

| i) | priimti nuomones, kaip elektroninės atpažinties schema, apie kurią rengiamasi pranešti ir kurios aprašymas pateiktas pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktą, atitinka to reglamento 7 straipsnio, 8 straipsnio 1–2 dalių ir 12 straipsnio 1 dalies reikalavimus ir to reglamento 8 straipsnio 3 dalyje nurodytą įgyvendinimo aktą. |
| --- | --- |

i)

priimti nuomones, kaip elektroninės atpažinties schema, apie kurią rengiamasi pranešti ir kurios aprašymas pateiktas pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 7 straipsnio g punktą, atitinka to reglamento 7 straipsnio, 8 straipsnio 1–2 dalių ir 12 straipsnio 1 dalies reikalavimus ir to reglamento 8 straipsnio 3 dalyje nurodytą įgyvendinimo aktą.

15 straipsnis

Narystė

1.   Bendradarbiavimo tinklo narės yra valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės šalys.

2.   Stojančiųjų šalių atstovus dalyvauti Bendradarbiavimo tinklo posėdžiuose kviečia pirmininkas nuo Stojimo sutarties pasirašymo dienos.

3.   Pasitaręs su Bendradarbiavimo tinklu, pirmininkas gali ad hoc kviesti Bendradarbiavimo tinklo arba pogrupio darbe dalyvauti Bendradarbiavimo tinklui nepriklausančius ekspertus, turinčius specialiųjų žinių kuriuo nors į darbotvarkę įtrauktu klausimu. Be to, pasikonsultavęs su Bendradarbiavimo tinklu, pirmininkas gali asmenims ir organizacijoms suteikti stebėtojo statusą.

16 straipsnis

Darbo organizavimas

1.   Bendradarbiavimo tinklo posėdžiams pirmininkauja Komisija.

2.   Susitaręs su Komisija, Bendradarbiavimo tinklas gali kurti pogrupius, kurie nagrinėtų specifinius klausimus pagal Bendradarbiavimo tinklo nustatytus įgaliojimus. Tokie pogrupiai nustoja egzistuoti, kai tik įvykdo jiems pavestą užduotį.

3.   Bendradarbiavimo tinklo nariai, taip pat kviestiniai ekspertai ir stebėtojai laikosi Sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų įpareigojimų saugoti profesinę paslaptį, taip pat Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (2) priede nustatytų Komisijos saugumo taisyklių, susijusių su ES įslaptintos informacijos apsauga. Jei šių įpareigojimų nesilaikoma, Komisija gali imtis visų tinkamų priemonių.

4.   Bendradarbiavimo tinklas posėdžiauja Komisijos patalpose. Komisija teikia sekretoriato paslaugas.

5.   Pagal 14 straipsnio i punktą priimtas nuomones Bendradarbiavimo tinklas skelbia specialioje interneto svetainėje. Jei tokioje nuomonėje yra konfidencialios informacijos, Bendradarbiavimo tinklas priima nekonfidencialią tos nuomonės redakciją, kad ją būtų galima paskelbti.

6.   Bendradarbiavimo tinklo darbo tvarkos taisykles jo nariai priima paprasta balsų dauguma.

17 straipsnis

Posėdžių išlaidos

1.   Komisija neatlygina Bendradarbiavimo tinklo veiklos dalyviams už jų darbą.

2.   Komisija gali atlyginti Bendradarbiavimo tinklo posėdžių dalyviams jų kelionės išlaidas. Išlaidos atlyginamos vadovaujantis galiojančiomis Komisijos nuostatomis ir neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą Komisijos tarnyboms skirtų asignavimų.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 257, 2014 8 28, p. 73.

1

(2)  2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiantis jos darbo tvarkos taisykles (OL L 317, 2001 12 3, p. 1).

2

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/21

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2015/297

2014 m. gruodžio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (ECB/2014/56)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 32 straipsnio 2 ir 7 dalis,

kadangi:

| (1) | Sprendimu ECB/2010/23 (1) nustatomas pinigų politikos pajamų, atsirandančių iš pinigų politikos operacijų, paskirstymo mechanizmas; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu ECB/2010/23 (1) nustatomas pinigų politikos pajamų, atsirandančių iš pinigų politikos operacijų, paskirstymo mechanizmas;

| (2) | atsižvelgiant į Sprendimą ECB/2014/40 (2) ir Sprendimą ECB/2014/45 (3), atskirtas turtas turi būti tikslinamas atsižvelgiant į gauto pelno ir patirtų nuostolių sumą, atsirandančią iš pinigų politikos tikslais laikomų vertybinių popierių bet kokio perleidimo, už laikotarpį nuo perleidimo iki kito ketvirčio pabaigos; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į Sprendimą ECB/2014/40 (2) ir Sprendimą ECB/2014/45 (3), atskirtas turtas turi būti tikslinamas atsižvelgiant į gauto pelno ir patirtų nuostolių sumą, atsirandančią iš pinigų politikos tikslais laikomų vertybinių popierių bet kokio perleidimo, už laikotarpį nuo perleidimo iki kito ketvirčio pabaigos;

| (3) | atsižvelgiant į faktą, kad iš pinigų politikos operacijų, kurių terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos paskirstomos dar iki jų gavimo pasibaigus operacijai, turi būti atliekamas įsipareigojimų bazės ir atskirto turto apskaičiavimo tikslinimas pagal Sprendimo ECB/2010/23 I ir II priedus; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į faktą, kad iš pinigų politikos operacijų, kurių terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos paskirstomos dar iki jų gavimo pasibaigus operacijai, turi būti atliekamas įsipareigojimų bazės ir atskirto turto apskaičiavimo tikslinimas pagal Sprendimo ECB/2010/23 I ir II priedus;

| (4) | Sprendimas ECB/2010/23 turi būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

Sprendimas ECB/2010/23 turi būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalinis pakeitimas

Sprendimo ECB/2010/23 I ir II priedai pakeičiami atitinkamai šio sprendimo I ir II priedų tekstu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. gruodžio 31 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. gruodžio 15 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (OL L 35, 2011 2 9, p. 17).

1

(2)  2014 m. spalio 15 d. Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 335, 2014 11 22, p. 22).

2

(3)  2014 m. lapkričio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/5 dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2014/45) (OL L 1, 2015 1 6, p. 4).

3

---

I PRIEDAS

„I PRIEDAS

ĮSIPAREIGOJIMŲ BAZĖS STRUKTŪRA

| A. | Išskyrus visus kitus punktus, įsipareigojimų bazę sudaro:






  1. | Banknotai apyvartoje
  Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio NCB „banknotai apyvartoje“:






  a) | apima NCB išleistus banknotus nacionaline valiuta ir |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Išskyrus visus kitus punktus, įsipareigojimų bazę sudaro:

1.

Banknotai apyvartoje

Šiame priede grynųjų pinigų keitimo metais kiekvieno prie Eurosistemos prisijungiančio NCB „banknotai apyvartoje“:

a)

apima NCB išleistus banknotus nacionaline valiuta ir

| b) | turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (HBS turto 6 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

b)

turi būti mažinami neatlygintų paskolų, susijusių su iš anksto pristatytais eurų banknotais, kurie dar nebuvo debetuoti, vertės dydžiu (HBS turto 6 straipsnio dalis).

Po grynųjų pinigų keitimo metų kiekvieno NCB „banknotai apyvartoje“ reiškia tik eurais išreikštus banknotus ir neapima jokių kitų banknotų.

Jei grynųjų pinigų keitimo diena yra diena, kurią TARGET2 nedirba, NCB įsipareigojimas, atsirandantis iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos, yra įsipareigojimų bazės dalis (kaip korespondentinių sąskaitų dalis HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnyje), kol įsipareigojimas tampa vidinių Eurosistemos įsipareigojimų, atsirandančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

| 2. | Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:






  a) | einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnis); |
| --- | --- | --- |

2.

Įsipareigojimai euro zonos kredito įstaigoms eurais, susiję su pinigų politikos operacijomis, įskaitant bet kurį iš šių punktų:

a)

einamąsias sąskaitas, įskaitant privalomųjų atsargų reikalavimus pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį (HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnis);

| b) | indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (HBS įsipareigojimų 2.2 straipsnis); |
| --- | --- |

b)

indėlių sumas pagal Eurosistemos indėlių galimybę (HBS įsipareigojimų 2.2 straipsnis);

| c) | terminuotuosius indėlius (HBS įsipareigojimų 2.3 straipsnis); |
| --- | --- |

c)

terminuotuosius indėlius (HBS įsipareigojimų 2.3 straipsnis);

| d) | įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų atvirkštinių operacijų (HBS įsipareigojimų 2.4 straipsnis); |
| --- | --- |

d)

įsipareigojimus, kylančius iš koreguojamųjų atvirkštinių operacijų (HBS įsipareigojimų 2.4 straipsnis);

| e) | indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (HBS įsipareigojimų 2.5 straipsnis). |
| --- | --- |

e)

indėlius, susijusius su įkaito vertės išlaikymo prievole (HBS įsipareigojimų 2.5 straipsnis).

| 3. | Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnio. |
| --- | --- |

3.

Indėlių įsipareigojimai Eurosistemos kitoms sandorio šalims, kurios neįvykdė įsipareigojimų, kurie buvo perklasifikuoti iš HBS įsipareigojimų 2.1 straipsnio.

| 4. | NCB vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, kylantys iš ECB skolinių įsipareigojimų išleidimo pagal Gairių ECB/2011/14 (1) I priedo 3.3 poskyrį (HBS įsipareigojimų 10.2 straipsnis). |
| --- | --- |

4.

NCB vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, kylantys iš ECB skolinių įsipareigojimų išleidimo pagal Gairių ECB/2011/14 (1) I priedo 3.3 poskyrį (HBS įsipareigojimų 10.2 straipsnis).

| 5. | Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

5.

Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tuos, kurie atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS įsipareigojimų 10.3 straipsnio dalis).

| 6. | Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

6.

Grynieji vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai, atsirandantys iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine norma (HBS įsipareigojimų 10.4 straipsnio dalis).

| 7. | Iš pinigų politikos įsipareigojimų, kurių terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (HBS įsipareigojimų 12.2 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

7.

Iš pinigų politikos įsipareigojimų, kurių terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (HBS įsipareigojimų 12.2 straipsnio dalis).

| B. | Kiekvieno NCB įsipareigojimų bazės suma apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Kiekvieno NCB įsipareigojimų bazės suma apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20.

---

(1)  2011 m. rugsėjo 20 d. Gairės ECB/2011/14 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (OL L 331, 2011 12 14, p. 1).“

1

---

II PRIEDAS

„II PRIEDAS

ATSKIRTAS TURTAS

| A. | Išskyrus visus kitus punktus, atskirtą turtą sudaro:






  1. | Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (HBS turto 5 straipsnis). |
| --- | --- | --- |

A.

Išskyrus visus kitus punktus, atskirtą turtą sudaro:

1.

Skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais, susijęs su pinigų politikos operacijomis (HBS turto 5 straipsnis).

| 2. | Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (HBS turto 7.1 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

2.

Pinigų politikos tikslais laikomi vertybiniai popieriai (HBS turto 7.1 straipsnio dalis).

| 3. | Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (HBS turto 9.2 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

3.

Vidinės Eurosistemos pretenzijos, atitinkančios užsienio atsargų, išskyrus auksą, pervedimą į ECB, kaip numatyta ECBS statuto 30 straipsnyje (HBS turto 9.2 straipsnio dalis).

| 4. | Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS turto 9.4 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

4.

Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos dėl eurų banknotų apyvartoje, įskaitant tas, kurios atsiranda taikant šio sprendimo 4 straipsnį (HBS turto 9.4 straipsnio dalis).

| 5. | Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (HBS turto 9.5 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

5.

Grynosios vidinės Eurosistemos pretenzijos, atsirandančios iš TARGET2 sandorių, atlyginamų orientacine palūkanų norma (HBS turto 9.5 straipsnio dalis).

| 6. | Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų nustatyti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų NCB nustatyto aukso sumai (HBS turto 1 straipsnis ir turto 9.2 straipsnio dalis).
  Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

6.

Tokia aukso suma, įskaitant pretenzijas dėl ECB pervesto aukso, kad kiekvienas NCB galėtų nustatyti savo aukso dalį, atitinkančią jo dalies pasirašyto kapitalo rakte taikymą bendrai visų NCB nustatyto aukso sumai (HBS turto 1 straipsnis ir turto 9.2 straipsnio dalis).

Šiame sprendime auksas vertinamas pagal vienos grynos aukso uncijos kainą eurais 2002 m. gruodžio 31 d.

| 7. | Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – HBS turto 4.1 straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis HBS turto 9.5 straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi. |
| --- | --- |

7.

Pretenzijos, atsirandančios iš eurų banknotų, kurie buvo iš anksto pristatyti pagal Gaires ECB/2006/9 ir kurie tuomet pateko į apyvartą iki grynųjų pinigų keitimo dienos (iki grynųjų pinigų keitimo dienos – HBS turto 4.1 straipsnio dalis, po to – korespondentinių sąskaitų dalis HBS turto 9.5 straipsnyje), bet tik kol tokios pretenzijos tampa vidinių Eurosistemos pretenzijų, kylančių iš TARGET2 sandorių, dalimi.

| 8. | Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš HBS turto 5 straipsnio (HBS turto 11.6 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

8.

Likusios pretenzijos, atsirandančios kitoms Eurosistemos sandorio šalims nevykdant įsipareigojimų Eurosistemos kredito operacijų kontekste, ir (arba) finansinis turtas arba pretenzijos (trečiųjų šalių atžvilgiu), perimti nuosavybėn ir (arba) įgyti realizuojant Eurosistemos kredito operacijų kontekste įsipareigojimų nevykdančių kitų Eurosistemos sandorio šalių pateiktą įkaitą, perklasifikuoti iš HBS turto 5 straipsnio (HBS turto 11.6 straipsnio dalis).

| 9. | Iš pinigų politikos turto, kurio terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (HBS turto 11.5 straipsnio dalis). |
| --- | --- |

9.

Iš pinigų politikos turto, kurio terminas yra vieneri metai arba ilgesnis, sukauptos palūkanos, kurias ketvirčio pabaigoje apskaito kiekvienas NCB (HBS turto 11.5 straipsnio dalis).

| B. | Kiekvieno NCB atskirto turto vertė apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20.“ |
| --- | --- |

B.

Kiekvieno NCB atskirto turto vertė apskaičiuojama laikantis suderintų apskaitos principų ir taisyklių, nustatytų Gairėse ECB/2010/20.“

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/24

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2015/298

2014 m. gruodžio 15 d.

dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų paskirstymo (ECB/2014/57)

(nauja redakcija)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 33 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Sprendimas ECB/2010/24 (1) numato, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) paskirsto nacionaliniams centriniams bankams: a) savo pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų, sukauptas kiekvienais finansiniais metais; ir b) savo pajamas, kylančias iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkos programą (VPRP), gautas kiekvienais finansiniais metais; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimas ECB/2010/24 (1) numato, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) paskirsto nacionaliniams centriniams bankams: a) savo pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų, sukauptas kiekvienais finansiniais metais; ir b) savo pajamas, kylančias iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkos programą (VPRP), gautas kiekvienais finansiniais metais;

| (2) | Sprendimą ECB/2010/24 reikia iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į tarpinį ECB pajamų, kylančių iš padengtų obligacijų ir turtu užtikrintų vertybinių popierių, nupirktų laikantis Sprendimo ECB/2014/40 (2) ir Sprendimo ECB/2014/45 (3), paskirstymą. Dėl to, siekiant aiškumo, jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimą ECB/2010/24 reikia iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į tarpinį ECB pajamų, kylančių iš padengtų obligacijų ir turtu užtikrintų vertybinių popierių, nupirktų laikantis Sprendimo ECB/2014/40 (2) ir Sprendimo ECB/2014/45 (3), paskirstymą. Dėl to, siekiant aiškumo, jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (3) | Sprendimas ECB/2010/29 (4) numato apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymą NCB proporcingai jų apmokėtoms dalims ECB kapitale. Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnis ir to sprendimo priedas ECB skiria 8 % visos apyvartoje esančių eurų banknotų vertės. ECB turi vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, proporcingas jų dalims pasirašyto kapitalo rakte ir atitinkančias jo leidžiamų eurų banknotų vertę; |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas ECB/2010/29 (4) numato apyvartoje esančių eurų banknotų paskirstymą NCB proporcingai jų apmokėtoms dalims ECB kapitale. Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnis ir to sprendimo priedas ECB skiria 8 % visos apyvartoje esančių eurų banknotų vertės. ECB turi vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, proporcingas jų dalims pasirašyto kapitalo rakte ir atitinkančias jo leidžiamų eurų banknotų vertę;

| (4) | pagal Sprendimo ECB/2010/23 (5) 2 straipsnio 2 dalį, už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, atlyginama taikant orientacinę palūkanų normą. Pagal Sprendimo ECB/2010/23 2 straipsnio 3 dalį šie atlygiai sumokami per TARGET2 sistemą; |
| --- | --- |

(4)

pagal Sprendimo ECB/2010/23 (5) 2 straipsnio 2 dalį, už vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su apyvartoje esančiais eurų banknotais, atlyginama taikant orientacinę palūkanų normą. Pagal Sprendimo ECB/2010/23 2 straipsnio 3 dalį šie atlygiai sumokami per TARGET2 sistemą;

| (5) | Sprendimo ECB/2010/23 7 konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, susijusias su Europos Centriniam Bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, pagal Valdančiosios tarybos sprendimus iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos; |
| --- | --- |

(5)

Sprendimo ECB/2010/23 7 konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad ECB sukauptos pajamos už jo vidines Eurosistemos pretenzijas nacionaliniams centriniams bankams, susijusias su Europos Centriniam Bankui skirta apyvartoje esančių eurų banknotų dalimi, pagal Valdančiosios tarybos sprendimus iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos;

| (6) | lygiai taip pat ECB pajamos, kylančios iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, trečiąją padengtų obligacijų pirkimo programą (toliau – POPP3) ir turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programą (TUVPPP), iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos; |
| --- | --- |

(6)

lygiai taip pat ECB pajamos, kylančios iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, trečiąją padengtų obligacijų pirkimo programą (toliau – POPP3) ir turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programą (TUVPPP), iš esmės turėtų būti paskirstytos NCB proporcingai jų dalims pasirašyto kapitalo rakte tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos;

| (7) | paskirstydamas ECB pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, POPP3 ir TUVPPP, ECB turėtų atsižvelgti į savo numatomus metinius finansinius rezultatus, kurių turi pakakti užsienio valiutų kursų, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikų atidėjiniams reikalingoms lėšoms ir atidėjiniams, kurie gali būti padaryti numatomoms išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

(7)

paskirstydamas ECB pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, POPP3 ir TUVPPP, ECB turėtų atsižvelgti į savo numatomus metinius finansinius rezultatus, kurių turi pakakti užsienio valiutų kursų, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikų atidėjiniams reikalingoms lėšoms ir atidėjiniams, kurie gali būti padaryti numatomoms išlaidoms padengti;

| (8) | nustatant ECB grynojo pelno sumą, kurią pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 33 straipsnio 1 dalį reikia pervesti į bendrą atsargų fondą, Valdančioji taryba turėtų nuspręsti, kad bet kuri to pelno dalis, kuri sutampa su pajamomis iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir pajamomis, kylančiomis iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, POPP3 ir TUVPPP, turėtų būti visa paskirstyta NCB, |
| --- | --- |

(8)

nustatant ECB grynojo pelno sumą, kurią pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 33 straipsnio 1 dalį reikia pervesti į bendrą atsargų fondą, Valdančioji taryba turėtų nuspręsti, kad bet kuri to pelno dalis, kuri sutampa su pajamomis iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir pajamomis, kylančiomis iš vertybinių popierių, nupirktų pagal VPRP, POPP3 ir TUVPPP, turėtų būti visa paskirstyta NCB,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime:

a)   NCB– valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;

b)   vidiniai Eurosistemos likučiai, susiję su apyvartoje esančiais eurų banknotais– pretenzijos ir įsipareigojimai, atsirandantys tarp NCB ir ECB bei tarp NCB ir kitų NCB, taikant Sprendimo ECB/2010/29 4 straipsnį;

c)   ECB pajamos iš apyvartoje esančių eurų banknotų– pajamos, sukauptos ECB atlyginant jo vidines Eurosistemos pretenzijas NCB, susijusias su apyvartoje esančių eurų banknotų ECB dalimi, taikant Sprendimo ECB/2010/23 2 straipsnį;

d)   ECB pajamos, kylančios iš vertybinių popierių– grynosios pajamos, kylančios iš ECB įsigytų i) vertybinių popierių pagal VPRP laikantis Sprendimo ECB/2010/5 (6), ii) padengtų obligacijų pagal POPP3 laikantis Sprendimo ECB/2014/40, ir iii) turtu užtikrintų vertybinių popierių pagal TUVPPP laikantis Sprendimo ECB/2014/45.

2 straipsnis

Tarpinis ECB pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir ECB pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, paskirstymas

1.   ECB pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir ECB pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, visos sumos nacionaliniams centriniams bankams yra mokėtinos tais pačiais finansiniais metais, kai jos sukaupiamos, ir jos paskirstomos NCB proporcingai jų apmokėtoms dalims ECB pasirašytame kapitale.

2.   Jeigu Valdančioji taryba nenusprendžia kitaip, kiekvienais finansiniais metais sukauptas savo pajamas iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir gautas savo pajamas, kylančias iš vertybinių popierių, ECB paskirsto NCB sekančių metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną.

3.   ECB pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų suma gali būti sumažinta vadovaujantis bet kokiu pagal ECBS statutą priimtu Valdančiosios tarybos sprendimu atsižvelgiant į ECB išlaidas, patirtas dėl eurų banknotų emisijos ir tvarkymo.

3 straipsnis

Nuo 2 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos

Nukrypstant nuo 2 straipsnio, prieš finansinių metų pabaigą Valdančioji taryba nusprendžia, ar visos tame straipsnyje nurodytos ECB pajamos arba jų dalis turėtų likti nepaskirstytos, tiek, kiek būtina užtikrinti, jog paskirstytų pajamų suma neviršis ECB grynojo tų metų pelno. Toks sprendimas priimamas, kai, remdamasi Vykdomosios valdybos parengtu pagrįstu įvertinimu, Valdančioji taryba tikisi, kad ECB patirs metinį nuostolį arba uždirbs metinį grynąjį pelną, kuris bus mažesnis negu numatoma pajamų, nurodytų 2 straipsnyje, suma. Prieš finansinių metų pabaigą Valdančioji taryba gali nuspręsti pervesti visas tame straipsnyje nurodytas ECB pajamas arba jų dalį valiutos kursų, palūkanų normos, kredito ir aukso kainos rizikų atidėjiniams.

4 straipsnis

Įsigaliojimas ir panaikinimas

1.   Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. gruodžio 31 d.

2.   Sprendimas ECB/2010/24 panaikinamas nuo 2014 m. gruodžio 31 d.

3.   Nuorodos į sprendimą ECB/2010/24 laikomos nuorodomis į šį sprendimą.

Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. gruodžio 15 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/24 dėl tarpinio Europos Centrinio Banko pajamų iš apyvartoje esančių eurų banknotų ir pajamų, kylančių iš vertybinių popierių, nupirktų pagal vertybinių popierių rinkų programą, paskirstymo (OL L 6, 2011 1 11, p. 35).

1

(2)  2014 m. spalio 15 d. Sprendimas ECB/2014/40 dėl trečiosios padengtų obligacijų pirkimo programos įgyvendinimo (OL L 335, 2014 11 22, p. 22).

2

(3)  2014 m. lapkričio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2015/5 dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių pirkimo programos įgyvendinimo (ECB/2014/45) (OL L 1, 2015 1 6, p. 4).

3

(4)  2010 m. gruodžio 13 d. Sprendimas ECB/2010/29 dėl eurų banknotų emisijos (OL L 35, 2011 2 9, p. 26).

4

(5)  2010 m. lapkričio 25 d. Sprendimas ECB/2010/23 dėl valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo (OL L 35, 2011 2 9, p. 17).

5

(6)  2010 m. gegužės 14 d. Sprendimas ECB/2010/5, nustatantis vertybinių popierių rinkų programą (OL L 124, 2010 5 20, p. 8).

6

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/27

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2015/299

2015 m. vasario 10 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas ECB/2014/34 dėl priemonių, susijusių su tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis (ECB/2015/5)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 12 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką ir 34 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką,

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 20 d. Gaires ECB/2011/14 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1),

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Gairių ECB/2011/14 I priedo 1.6 skirsniu Valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimui taikomas priemones, sąlygas, kriterijus ir procedūras; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Gairių ECB/2011/14 I priedo 1.6 skirsniu Valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimui taikomas priemones, sąlygas, kriterijus ir procedūras;

| (2) | 2015 m. sausio 22 d., siekdama padidinti tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų (TITRO) veiksmingumą, Valdančioji taryba nusprendė atsisakyti 10 bazinių punktų skirtumo, taikomo nuo 2015 m. kovo mėn. iki 2016 m. birželio mėn. vykdytinų TITRO pagrindinių refinansavimo operacijų (PRO) normai. Skirtumo atsisakymas rodo įstaigų rinkos finansinių priemonių terminuotų įmokų sumažėjimą nuo TITRO paskelbimo 2014 m. birželio 5 d. Sprendimas neturi įtakos palūkanų normai, taikomai pirmosioms TITRO, vykdomoms 2014 m. rugsėjo ir spalio mėn. Todėl ši norma nesikeičia, t. y. ji nustatoma kiekvienai operacijai pagal normą, taikomą PRO atitinkamos TITRO konkurso paskelbimo metu, pridėjus fiksuotą 10 bazinių punktų skirtumą; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. sausio 22 d., siekdama padidinti tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų (TITRO) veiksmingumą, Valdančioji taryba nusprendė atsisakyti 10 bazinių punktų skirtumo, taikomo nuo 2015 m. kovo mėn. iki 2016 m. birželio mėn. vykdytinų TITRO pagrindinių refinansavimo operacijų (PRO) normai. Skirtumo atsisakymas rodo įstaigų rinkos finansinių priemonių terminuotų įmokų sumažėjimą nuo TITRO paskelbimo 2014 m. birželio 5 d. Sprendimas neturi įtakos palūkanų normai, taikomai pirmosioms TITRO, vykdomoms 2014 m. rugsėjo ir spalio mėn. Todėl ši norma nesikeičia, t. y. ji nustatoma kiekvienai operacijai pagal normą, taikomą PRO atitinkamos TITRO konkurso paskelbimo metu, pridėjus fiksuotą 10 bazinių punktų skirtumą;

| (3) | be to, reikia atlikti tam tikrus smulkius Spendimo ECB/2014/34 (2) pakeitimus; |
| --- | --- |

(3)

be to, reikia atlikti tam tikrus smulkius Spendimo ECB/2014/34 (2) pakeitimus;

| (4) | todėl Sprendimas ECB/2014/34 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas ECB/2014/34 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsniai

Daliniai pakeitimai

Sprendimas ECB/2014/34 iš dalies pakeičiamas taip:

| 1. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  Palūkanos
  2014 m. rugsėjo ir gruodžio mėn. vykdomoms TITRO taikytina palūkanų norma nustatoma kiekvienai operacijai pagal normą, taikomą pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO konkurso paskelbimo metu, pridėjus fiksuotą 10 bazinių punktų skirtumą. Nuo 2015 m. kovo mėn. iki 2016 m. birželio mėn. vykdomoms TITRO taikytina palūkanų norma nustatoma kiekvienai operacijai pagal normą, taikomą pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO konkurso paskelbimo metu.
  Palūkanos mokamos atitinkamai operacijos termino pabaigoje arba grąžinus išankstine tvarka, kaip numatyta 6 ir 7 straipsniuose.“ |
| --- | --- |

1.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Palūkanos

2014 m. rugsėjo ir gruodžio mėn. vykdomoms TITRO taikytina palūkanų norma nustatoma kiekvienai operacijai pagal normą, taikomą pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO konkurso paskelbimo metu, pridėjus fiksuotą 10 bazinių punktų skirtumą. Nuo 2015 m. kovo mėn. iki 2016 m. birželio mėn. vykdomoms TITRO taikytina palūkanų norma nustatoma kiekvienai operacijai pagal normą, taikomą pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO konkurso paskelbimo metu.

Palūkanos mokamos atitinkamai operacijos termino pabaigoje arba grąžinus išankstine tvarka, kaip numatyta 6 ir 7 straipsniuose.“

| 2. | I priede 1 dalyje (Skolinimosi limitų apskaičiavimas) antra lentelė pakeičiama taip:








  „k | TITRO mėnuo | Paskirstymo ataskaitinis mėnuo | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | 2015 m. kovas | 2015 m. sausis | NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Saus.
  2015 |
| 4 | 2015 m. birželis | 2015 m. balandis | NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Bal.
  2015 |
| 5 | 2015 m. rugsėjis | 2015 m. liepa | NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Liep.
  2015 |
| 6 | 2015 m. gruodis 2015 | 2015 m. spalis | NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Spal.
  2015 |
| 7 | 2016 m. kovas | 2016 m. sausis | NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Saus.
  2016 |
| 8 | 2016 m. birželis | 2016 m. balandis | NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Bal.
  2016“ |

2.

I priede 1 dalyje (Skolinimosi limitų apskaičiavimas) antra lentelė pakeičiama taip:

„k

TITRO mėnuo

Paskirstymo ataskaitinis mėnuo

CNLk

3

2015 m. kovas

2015 m. sausis

NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Saus.
  2015

4

2015 m. birželis

2015 m. balandis

NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Bal.
  2015

5

2015 m. rugsėjis

2015 m. liepa

NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Liep.
  2015

6

2015 m. gruodis 2015

2015 m. spalis

NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Spal.
  2015

7

2016 m. kovas

2016 m. sausis

NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Saus.
  2016

8

2016 m. birželis

2016 m. balandis

NL
  Geg.
  2014
  - NL
  Birž.
  2014
  - ... + NL
  Bal.
  2016“

| 3. | I priede 2 dalyje (Privalomo išankstinio grąžinimo apskaičiavimas), formulė „Dalyvio privalomas išankstinis grąžinimas 2016 m. rugsėjo mėn.“ pakeičiama taip:

  , if |
| --- | --- |

3.

I priede 2 dalyje (Privalomo išankstinio grąžinimo apskaičiavimas), formulė „Dalyvio privalomas išankstinis grąžinimas 2016 m. rugsėjo mėn.“ pakeičiama taip:

Formula, ifFormula

| 4. | I priede trečia išnaša pakeičiama taip:
  „2015 m. kovo mėn. vykdomiems TITRO (k = 3), apribojimas yra C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.“ |
| --- | --- |

4.

I priede trečia išnaša pakeičiama taip:

„2015 m. kovo mėn. vykdomiems TITRO (k = 3), apribojimas yra C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.“

| 5. | II priede ketvirta išnaša pakeičiama taip:
  „Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ne finansų bendrovių kontroliuojančiųjų bendrovių sektorių klasifikavimas buvo pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kad būtų atspindėti tarptautinių statistikos standartų pokyčiai. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) ne finansų bendrovių kontroliuojančiosios bendrovės perklasifikuotos į finansų bendroves. Iš esmės, TITRO atskaitomybė turi būti suderinta su BS sistema: nuo 2014 m. gruodžio mėn. duomenys neturėtų būti skirstomi pagal ne finansų bendrovių kontroliuojančiąsias bendroves, ir atitinkamai turėtų būti perduoti pataisymai.“ |
| --- | --- |

5.

II priede ketvirta išnaša pakeičiama taip:

„Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ne finansų bendrovių kontroliuojančiųjų bendrovių sektorių klasifikavimas buvo pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kad būtų atspindėti tarptautinių statistikos standartų pokyčiai. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) ne finansų bendrovių kontroliuojančiosios bendrovės perklasifikuotos į finansų bendroves. Iš esmės, TITRO atskaitomybė turi būti suderinta su BS sistema: nuo 2014 m. gruodžio mėn. duomenys neturėtų būti skirstomi pagal ne finansų bendrovių kontroliuojančiąsias bendroves, ir atitinkamai turėtų būti perduoti pataisymai.“

| 6. | II priede trylikta išnaša pakeičiama taip:
  „Ne finansų bendrovių kontroliuojančiųjų bendrovių perklasifikavimo į finansų bendroves, kuris buvo vykdomas 2014 m. gruodžio mėn., poveikis turėtų būti įrašytas kaip 3.2C straipsnis.“ |
| --- | --- |

6.

II priede trylikta išnaša pakeičiama taip:

„Ne finansų bendrovių kontroliuojančiųjų bendrovių perklasifikavimo į finansų bendroves, kuris buvo vykdomas 2014 m. gruodžio mėn., poveikis turėtų būti įrašytas kaip 3.2C straipsnis.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2015 m. vasario 10 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2015 m. vasario 10 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  OL L 331, 2011 12 14, p. 1.

1

(2)  2014 m. liepos 29 d. sprendimas ECB/2014/34 dėl priemonių, susijusių su tikslinėmis ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis (OL L 258, 2014 8 29, p. 11).

2

---

| 25.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 53/29

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2015/300

2015 m. vasario 10 d.

dėl Graikijos Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumo (ECB/2015/6)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 12 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnį ir 34 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką,

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 20 d. Gaires ECB/2011/14 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1), ypač į jų I priedo 1.6, 6.3.1, 6.3.2 ir 6.4.2 skirsnius,

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 9 d. Gaires ECB/2014/31 dėl papildomų laikinų priemonių, susijusių su Eurosistemos refinansavimo operacijomis ir įkaito tinkamumu, ir kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2007/9 (2), ypač į jų 1 straipsnio 3 dalį, 6 ir 8 straipsnius,

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 18 straipsnio 1 dalimi, Europos Centrinis Bankas (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (toliau – NCB) gali atlikti kredito operacijas su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais skolinant lėšas užtikrinus pakankamu įkeitimu. Eurosistemos pinigų politikos operacijoms reikalingo įkaito tinkamumo standartiniai kriterijai yra nustatyti Gairių ECB/2011/14 I priede; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 18 straipsnio 1 dalimi, Europos Centrinis Bankas (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniai centriniai bankai (toliau – NCB) gali atlikti kredito operacijas su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais skolinant lėšas užtikrinus pakankamu įkeitimu. Eurosistemos pinigų politikos operacijoms reikalingo įkaito tinkamumo standartiniai kriterijai yra nustatyti Gairių ECB/2011/14 I priede;

| (2) | vadovaujantis Gairių ECB/2011/14 I priedo 1.6 skirsniu Valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimui taikomas priemones, sąlygas, kriterijus ir procedūras. Vadovaujantis Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.3.1 skirsniu, Eurosistema pasilieka teisę spręsti, ar emisija, emitentas, skolininkas arba garantas atitinka jiems taikomus griežtų standartų reikalavimus bet kokios, jos manymu, aktualios informacijos pagrindu. Be to, Eurosistemos minimalūs reikalavimai dėl kredito kokybės minimalių ribų yra nurodyti Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.3.2 skirsnyje nustatytose Eurosistemos kredito vertinimo pagrindų taisyklėse antrinę rinką turinčiam turtui; |
| --- | --- |

(2)

vadovaujantis Gairių ECB/2011/14 I priedo 1.6 skirsniu Valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimui taikomas priemones, sąlygas, kriterijus ir procedūras. Vadovaujantis Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.3.1 skirsniu, Eurosistema pasilieka teisę spręsti, ar emisija, emitentas, skolininkas arba garantas atitinka jiems taikomus griežtų standartų reikalavimus bet kokios, jos manymu, aktualios informacijos pagrindu. Be to, Eurosistemos minimalūs reikalavimai dėl kredito kokybės minimalių ribų yra nurodyti Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.3.2 skirsnyje nustatytose Eurosistemos kredito vertinimo pagrindų taisyklėse antrinę rinką turinčiam turtui;

| (3) | 2010 m. gegužės 6 d. Valdančiosios tarybos pirminis sprendimas netaikyti būtinųjų Eurosistemos kredito kokybės minimalių ribų reikalavimų, taikytinų Graikijos Respublikos išleistoms arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčioms skolos priemonėms, buvo išimtinė ir laikina priemonė, pagrįsta teigiamu Valdančiosios tarybos atliktu Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programos vykdymo įvertinimu. Tuo metu Valdančioji taryba atsižvelgė į tai, kad Graikijos Respublika patvirtino programą, kurią Valdančioji taryba laikė tinkama, taigi, kredito rizikos valdymo požiūriu, Graikijos Respublikos išleistos arba garantuotos antrinę rinką turinčios skolos priemonės išsaugojo pakankamą kokybės standartą, kad jos ir toliau būtų tinkamos būti įkaitu Eurosistemos pinigų politikos operacijoms, nepaisant jokių išorinių kredito vertinimų. Be to, Valdančioji taryba atsižvelgė į tvirtą Graikijos Vyriausybės įsipareigojimą visapusiškai įgyvendinti tą programą (3); |
| --- | --- |

(3)

2010 m. gegužės 6 d. Valdančiosios tarybos pirminis sprendimas netaikyti būtinųjų Eurosistemos kredito kokybės minimalių ribų reikalavimų, taikytinų Graikijos Respublikos išleistoms arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčioms skolos priemonėms, buvo išimtinė ir laikina priemonė, pagrįsta teigiamu Valdančiosios tarybos atliktu Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programos vykdymo įvertinimu. Tuo metu Valdančioji taryba atsižvelgė į tai, kad Graikijos Respublika patvirtino programą, kurią Valdančioji taryba laikė tinkama, taigi, kredito rizikos valdymo požiūriu, Graikijos Respublikos išleistos arba garantuotos antrinę rinką turinčios skolos priemonės išsaugojo pakankamą kokybės standartą, kad jos ir toliau būtų tinkamos būti įkaitu Eurosistemos pinigų politikos operacijoms, nepaisant jokių išorinių kredito vertinimų. Be to, Valdančioji taryba atsižvelgė į tvirtą Graikijos Vyriausybės įsipareigojimą visapusiškai įgyvendinti tą programą (3);

| (4) | vadovaujantis Gairių ECB/2014/31 8 straipsniu, Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos netaikomos antrinę rinką turinčioms skolos priemonėms, kurias išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių, kurioms taikoma Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programa, centrinės Vyriausybės, nebent Valdančioji taryba nusprendžia, kad atitinkama valstybė narė nebevykdo finansinės paramos ir (arba) makroekonominės programos sąlygų. Vadovaujantis tų Gairių 1 straipsnio 3 dalimi, taikant tų Gairių 6 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį, Graikijos Respublika laikoma euro zonos valstybe nare, vykdančia Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programą; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis Gairių ECB/2014/31 8 straipsniu, Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos netaikomos antrinę rinką turinčioms skolos priemonėms, kurias išleido arba visapusiškai garantavo euro zonos valstybių narių, kurioms taikoma Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programa, centrinės Vyriausybės, nebent Valdančioji taryba nusprendžia, kad atitinkama valstybė narė nebevykdo finansinės paramos ir (arba) makroekonominės programos sąlygų. Vadovaujantis tų Gairių 1 straipsnio 3 dalimi, taikant tų Gairių 6 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį, Graikijos Respublika laikoma euro zonos valstybe nare, vykdančia Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programą;

| (5) | remdamasi turima informacija, Valdančioji taryba atliko įvertinimą, kuris parodė, kad šiuo metu nėra galimybių sėkmingai užbaigti Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programos peržiūrą Graikijos Respublikos atžvilgiu. Dėl šios priežasties laikoma, kad Graikijos Respublika nebevykdo programos sąlygų, todėl nebesilaikoma Eurosistemos kredito kokybės minimalių ribų Gairių ECB/2014/31 8 straipsnio 2 dalyje nustatytoms priemonėms taikomų laikino suspendavimo sąlygų. Dėl šios priežasties Valdančioji taryba nusprendė, kad Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos taikomos Graikijos Respublikos išleistoms arba visapusiškai garantuotoms antrinę rinką turinčioms skolos priemonėms, |
| --- | --- |

(5)

remdamasi turima informacija, Valdančioji taryba atliko įvertinimą, kuris parodė, kad šiuo metu nėra galimybių sėkmingai užbaigti Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programos peržiūrą Graikijos Respublikos atžvilgiu. Dėl šios priežasties laikoma, kad Graikijos Respublika nebevykdo programos sąlygų, todėl nebesilaikoma Eurosistemos kredito kokybės minimalių ribų Gairių ECB/2014/31 8 straipsnio 2 dalyje nustatytoms priemonėms taikomų laikino suspendavimo sąlygų. Dėl šios priežasties Valdančioji taryba nusprendė, kad Eurosistemos kredito kokybės minimalios ribos taikomos Graikijos Respublikos išleistoms arba visapusiškai garantuotoms antrinę rinką turinčioms skolos priemonėms,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Graikijos Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumas

1.   Taikant Gairių ECB/2014/31 6 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį, Graikijos Respublika nebelaikoma vykdančia Europos Sąjungos/Tarptautinio valiutos fondo programą.

2.   Tam tikram antrinę rinką turinčiam turtui Gairių ECB/2011/14 I priedo 6.3.2 skirsnyje nustatytų Eurosistemos kredito vertinimo sistemos taisyklių būtinųjų Eurosistemos kredito kokybės minimalių ribų reikalavimai taikomi Graikijos Respublikos išleistų arba visapusiškai garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių atžvilgiu.

3.   Esant bet kokiam šio sprendimo ir nacionaliniu lygiu NCB įgyvendintų gairių ECB/2011/14 bei ECB/2014/31 neatitikimui vadovaujamasi šiuo sprendimu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2015 m. vasario 11 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2015 m. vasario 10 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  OL L 331, 2011 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 240, 2014 8 13, p. 28.

2

(3)  Žr. 2010 m. gegužės 6 d. sprendimo ECB/2010/3 dėl laikinų priemonių dėl Graikijos Vyriausybės išleistų arba garantuotų antrinę rinką turinčių skolos priemonių tinkamumo 4 konstatuojamąją dalį (OL L 117, 2010 5 11, p. 102).

3

---