# Jurnalul Oficial L 53/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 53 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5825 februarie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 53

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5825 februarie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/291 al Comisiei din 19 februarie 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Asparago bianco di Cimadolmo (IGP)] | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/292 al Comisiei din 24 februarie 2015 de aprobare a dioxidului de carbon ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produs 15 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/293 al Comisiei din 24 februarie 2015 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Liliputas (IGP)] | 5 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/294 al Comisiei din 24 februarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 8 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/295 a Comisiei din 24 februarie 2015 de aprobare a alternatorului eficient MELCO GXi ca tehnologie inovatoare pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de autoturisme, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 11 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/296 a Comisiei din 24 februarie 2015 de stabilire a modalităților procedurale de cooperare între statele membre privind identificarea electronică în temeiul articolului 12 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (
  1
  ) | 14 |
| | * | Decizia (UE) 2015/297 a Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2014 de modificare a Deciziei BCE/2010/23 privind repartizarea venitului monetar al băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (BCE/2014/56) | 21 |
| | * | Decizia (UE) 2015/298 a Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2014 privind distribuirea provizorie a venitului Băncii Centrale Europene (BCE/2014/57) | 24 |
| | * | Decizia (UE) 2015/299 a Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2015 de modificare a Deciziei BCE/2014/34 privind măsuri legate de operațiuni țintite de refinanțare pe termen mai lung (ECB/2015/5) | 27 |
| | * | Decizia (UE) 2015/300 a Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2015 privind eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă (BCE/2015/6) | 29 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/291 al Comisiei din 19 februarie 2015 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Asparago bianco di Cimadolmo (IGP)]

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/292 al Comisiei din 24 februarie 2015 de aprobare a dioxidului de carbon ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produs 15 (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/293 al Comisiei din 24 februarie 2015 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Liliputas (IGP)]

5

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/294 al Comisiei din 24 februarie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

8

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/295 a Comisiei din 24 februarie 2015 de aprobare a alternatorului eficient MELCO GXi ca tehnologie inovatoare pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de autoturisme, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

2

1

11

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/296 a Comisiei din 24 februarie 2015 de stabilire a modalităților procedurale de cooperare între statele membre privind identificarea electronică în temeiul articolului 12 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (
  1
  )

1

14

*

Decizia (UE) 2015/297 a Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2014 de modificare a Deciziei BCE/2010/23 privind repartizarea venitului monetar al băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (BCE/2014/56)

21

*

Decizia (UE) 2015/298 a Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2014 privind distribuirea provizorie a venitului Băncii Centrale Europene (BCE/2014/57)

24

*

Decizia (UE) 2015/299 a Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2015 de modificare a Deciziei BCE/2014/34 privind măsuri legate de operațiuni țintite de refinanțare pe termen mai lung (ECB/2015/5)

27

*

Decizia (UE) 2015/300 a Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2015 privind eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă (BCE/2015/6)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/291 AL COMISIEI

din 19 februarie 2015

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Asparago bianco di Cimadolmo (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Asparago bianco di Cimadolmo”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 245/2002 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Asparago bianco di Cimadolmo”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 245/2002 al Comisiei (2).

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Asparago bianco di Cimadolmo” (IGP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 februarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 245/2002 al Comisiei din 8 februarie 2002 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înscrierea anumitor denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate”, prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (JO L 39, 9.2.2002, p. 12).

2

(3)  JO C 371, 18.10.2014, p. 22.

3

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/292 AL COMISIEI

din 24 februarie 2015

de aprobare a dioxidului de carbon ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produs 15

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 90 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 22 februarie 2012 Țările de Jos au primit, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), o cerere de includere în anexa I la directivă a substanței active dioxid de carbon, în vederea utilizării în tipul de produs 15, avicide, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată. |
| --- | --- |

(1)

La 22 februarie 2012 Țările de Jos au primit, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), o cerere de includere în anexa I la directivă a substanței active dioxid de carbon, în vederea utilizării în tipul de produs 15, avicide, astfel cum este definit în anexa V la directiva menționată.

| (2) | La 30 august 2013, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE, Țările de Jos au prezentat Comisiei un raport de evaluare însoțit de recomandări. |
| --- | --- |

(2)

La 30 august 2013, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE, Țările de Jos au prezentat Comisiei un raport de evaluare însoțit de recomandări.

| (3) | Avizul Agenției Europene pentru Produse Chimice a fost formulat la 17 iunie 2014 de către Comitetul pentru produse biocide, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare. |
| --- | --- |

(3)

Avizul Agenției Europene pentru Produse Chimice a fost formulat la 17 iunie 2014 de către Comitetul pentru produse biocide, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare.

| (4) | Conform acestui aviz, produsele biocide care sunt utilizate pentru tipul de produs 15 și care conțin dioxid de carbon pot îndeplini cerințele prevăzute la articolul 5 din Directiva 98/8/CE, dacă sunt îndeplinite anumite specificații și condiții referitoare privind utilizarea lor. |
| --- | --- |

(4)

Conform acestui aviz, produsele biocide care sunt utilizate pentru tipul de produs 15 și care conțin dioxid de carbon pot îndeplini cerințele prevăzute la articolul 5 din Directiva 98/8/CE, dacă sunt îndeplinite anumite specificații și condiții referitoare privind utilizarea lor.

| (5) | Prin urmare, este oportun să se aprobe utilizarea dioxidului de carbon în produsele biocide pentru tipul de produs 15, sub rezerva îndeplinirii anumitor specificații și condiții. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, este oportun să se aprobe utilizarea dioxidului de carbon în produsele biocide pentru tipul de produs 15, sub rezerva îndeplinirii anumitor specificații și condiții.

| (6) | Întrucât evaluarea nu a abordat nanomaterialele, aprobarea nu ar trebui să includă astfel de materiale, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât evaluarea nu a abordat nanomaterialele, aprobarea nu ar trebui să includă astfel de materiale, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă dioxidul de carbon ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide pentru tipul de produs 15, sub rezerva îndeplinirii specificațiilor și condițiilor prevăzute în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (JO L 123, 24.4.1998, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Denumire comună | Denumire IUPAC
  Numere de identificare | Gradul minim de puritate a substanței active (1) | Data aprobării | Data de expirare a aprobării | Tipul de produs | Condiții specifice (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dioxid de carbon | Denumire IUPAC:
  Dioxid de carbon
  Nr. CE: 204-696-9
  Nr. CAS: 124-38-9 | 999 mL/L | 1 iunie 2015 | 31 mai 2025 | 15 | La evaluarea produsului se va acorda o atenție deosebită expunerii, riscurilor și eficacității aferente utilizărilor care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii cu privire la riscurile prezentate de substanța activă.
  Pentru produsele biocide, autorizațiile se acordă în următoarele condiții:






  1. | produsele sunt furnizate numai profesioniștilor care au beneficiat de o instruire specifică și se utilizează numai de către aceștia; |

Denumire comună

Denumire IUPAC

Numere de identificare

Gradul minim de puritate a substanței active (1)

Data aprobării

Data de expirare a aprobării

Tipul de produs

Condiții specifice (2)

Dioxid de carbon

Denumire IUPAC:

Dioxid de carbon

Nr. CE: 204-696-9

Nr. CAS: 124-38-9

999 mL/L

1 iunie 2015

31 mai 2025

15

La evaluarea produsului se va acorda o atenție deosebită expunerii, riscurilor și eficacității aferente utilizărilor care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii cu privire la riscurile prezentate de substanța activă.

Pentru produsele biocide, autorizațiile se acordă în următoarele condiții:

1.

produsele sunt furnizate numai profesioniștilor care au beneficiat de o instruire specifică și se utilizează numai de către aceștia;

| 2. | pentru a se proteja utilizatorii, se iau măsuri corespunzătoare, inclusiv, în cazul în care este necesar, punerea la dispoziție de echipament individual de protecție (EIP); |
| --- | --- |

2.

pentru a se proteja utilizatorii, se iau măsuri corespunzătoare, inclusiv, în cazul în care este necesar, punerea la dispoziție de echipament individual de protecție (EIP);

| 3. | pentru a se proteja trecătorii, se iau măsuri adecvate, cum ar fi excluderea acestora din zona în care se efectuează tratamentul; |
| --- | --- |

3.

pentru a se proteja trecătorii, se iau măsuri adecvate, cum ar fi excluderea acestora din zona în care se efectuează tratamentul;

| 4. | dozele de aplicare și instrucțiunile de utilizare asigură că păsările sunt ucise fără dureri și suferințe inutile; |
| --- | --- |

4.

dozele de aplicare și instrucțiunile de utilizare asigură că păsările sunt ucise fără dureri și suferințe inutile;

| 5. | condițiile de utilizare trebuie să precizeze că dioxidul de carbon se utilizează ca măsură de ultimă instanță, în cadrul unei strategii de gestionare integrată a dăunătorilor, al cărei scop este de a limita la minimum recurgerea la un astfel de produs. |
| --- | --- |

5.

condițiile de utilizare trebuie să precizeze că dioxidul de carbon se utilizează ca măsură de ultimă instanță, în cadrul unei strategii de gestionare integrată a dăunătorilor, al cărei scop este de a limita la minimum recurgerea la un astfel de produs.

---

(1)  Puritatea indicată în această coloană este gradul minim de puritate a substanței active utilizate pentru evaluarea efectuată în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Substanța activă din produsul introdus pe piață poate avea un grad de puritate egal sau diferit, dacă s-a dovedit că aceasta este echivalentă din punct de vedere tehnic cu substanța activă evaluată.

(2)  În vederea punerii în aplicare a principiilor comune din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, conținutul și concluziile rapoartelor de evaluare sunt disponibile pe site-ul Comisiei: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/5

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/293 AL COMISIEI

din 24 februarie 2015

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Liliputas (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 15 alineatul (2) și articolul 52 alineatul (3) litera (b),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Liliputas”, depusă de Lituania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Liliputas”, depusă de Lituania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | În temeiul articolului 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, prin actul de opoziție din 13 septembrie 2013 și prin declarația de opoziție motivată din 8 noiembrie 2013, Polonia s-a opus înregistrării. Opoziția a fost considerată admisibilă. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, prin actul de opoziție din 13 septembrie 2013 și prin declarația de opoziție motivată din 8 noiembrie 2013, Polonia s-a opus înregistrării. Opoziția a fost considerată admisibilă.

| (3) | Prin scrisorile din 8 ianuarie 2014, Comisia a invitat părțile interesate să inițieze consultările care se impun pentru a încerca să ajungă la un acord, în conformitate cu procedurile lor interne. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisorile din 8 ianuarie 2014, Comisia a invitat părțile interesate să inițieze consultările care se impun pentru a încerca să ajungă la un acord, în conformitate cu procedurile lor interne.

| (4) | Nu s-a ajuns la niciun acord între Lituania și Polonia. |
| --- | --- |

(4)

Nu s-a ajuns la niciun acord între Lituania și Polonia.

| (5) | Dat fiind că nu s-a ajuns la un acord, Comisia ar trebui să adopte o decizie în conformitate cu procedura menționată la articolul 52 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Dat fiind că nu s-a ajuns la un acord, Comisia ar trebui să adopte o decizie în conformitate cu procedura menționată la articolul 52 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (6) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, oponentul a afirmat că înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată ar periclita existența unei denumiri aproape identice, a unor mărci și a unor produse aflate în mod legal pe piața din Polonia de semnificativ mai mulți ani decât cei cinci care precedă data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (15 iunie 2013) a cererii de înregistrare a denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată. Potrivit oponentului, înregistrarea ar amenința existența produsului numit „Liliput”, care este o brânză poloneză cu caracteristici similare celor ale brânzei „Liliputas” și cu o denumire similară din punct de vedere fonetic cu denumirea „Liliputas”. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, oponentul a afirmat că înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată ar periclita existența unei denumiri aproape identice, a unor mărci și a unor produse aflate în mod legal pe piața din Polonia de semnificativ mai mulți ani decât cei cinci care precedă data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (15 iunie 2013) a cererii de înregistrare a denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată. Potrivit oponentului, înregistrarea ar amenința existența produsului numit „Liliput”, care este o brânză poloneză cu caracteristici similare celor ale brânzei „Liliputas” și cu o denumire similară din punct de vedere fonetic cu denumirea „Liliputas”.

| (7) | Oponentul susține că termenul „Liliput” este utilizat în mod generic în Polonia pentru a face referire la produse caracterizate de dimensiunea lor mică și este utilizat și pentru brânză. În Polonia se produce și se comercializează în mod legal brânză cu numele „Liliput” din anul 1971. În standardele, instrucțiunile tehnice și normele respectate de întreprinderi în ceea ce privește utilizarea materiilor prime, brânza „Liliput” este enumerată printre alte tipuri de brânză, precum „gouda”, „edam” și „emmental”. Acest termen, care se referă la brânza poloneză, este popular în rândul consumatorilor din Polonia și nu este legat în niciun fel de brânza din Lituania. Așadar, trebuie considerat un termen generic, pentru brânză generică în Polonia. În ceea ce privește produsul, brânza poloneză „Liliput” prezintă caracteristici, aspect și dimensiuni similare cu cele ale brânzei lituaniene „Liliputas”. La final, oponentul sugerează că „Liliput” și „Liliputas” sunt produse similare ce poartă denumiri generice. Prin urmare, înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată ar putea împiedica producătorii polonezi să-și comercializeze brânza „Liliput” sau, în orice caz, să utilizeze denumirea „Liliput” pentru o brânză. |
| --- | --- |

(7)

Oponentul susține că termenul „Liliput” este utilizat în mod generic în Polonia pentru a face referire la produse caracterizate de dimensiunea lor mică și este utilizat și pentru brânză. În Polonia se produce și se comercializează în mod legal brânză cu numele „Liliput” din anul 1971. În standardele, instrucțiunile tehnice și normele respectate de întreprinderi în ceea ce privește utilizarea materiilor prime, brânza „Liliput” este enumerată printre alte tipuri de brânză, precum „gouda”, „edam” și „emmental”. Acest termen, care se referă la brânza poloneză, este popular în rândul consumatorilor din Polonia și nu este legat în niciun fel de brânza din Lituania. Așadar, trebuie considerat un termen generic, pentru brânză generică în Polonia. În ceea ce privește produsul, brânza poloneză „Liliput” prezintă caracteristici, aspect și dimensiuni similare cu cele ale brânzei lituaniene „Liliputas”. La final, oponentul sugerează că „Liliput” și „Liliputas” sunt produse similare ce poartă denumiri generice. Prin urmare, înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată ar putea împiedica producătorii polonezi să-și comercializeze brânza „Liliput” sau, în orice caz, să utilizeze denumirea „Liliput” pentru o brânză.

| (8) | De asemenea, oponentul susține că produsul și denumirea care urmează a fi înregistrată nu îndeplinesc cerințele de la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. Așa cum se afirmă în documentul unic publicat, denumirea brânzei se datorează dimensiunii ei. Așadar, denumirea „Liliputas” nu indică faptul că produsul provine dintr-un anumit loc, ci, la fel ca în cazul brânzei poloneze „Liliput”, se referă doar la dimensiunea redusă a brânzei. În plus, calitățile produsului nu pot fi atribuite originii geografice a brânzei, ci derivă pur și simplu din faptul că brânza este pusă la maturat sub formă de roți mici. Impactul mucegaiului microscopic local Penicillium pallidum Smith asupra caracteristicilor organoleptice ale brânzei „Liliputas” nu este dovedit. Mai mult, faptul că produsul era realizat în conformitate cu standarde naționale în URSS (Uniunea Republicilor Sovietice Socialiste) ar confirma că putea fi produs oriunde în URSS și că nu exista o legătură precisă cu aria geografică delimitată. În sfârșit, „Liliputas” ar trebui considerat un produs generic. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, oponentul susține că produsul și denumirea care urmează a fi înregistrată nu îndeplinesc cerințele de la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. Așa cum se afirmă în documentul unic publicat, denumirea brânzei se datorează dimensiunii ei. Așadar, denumirea „Liliputas” nu indică faptul că produsul provine dintr-un anumit loc, ci, la fel ca în cazul brânzei poloneze „Liliput”, se referă doar la dimensiunea redusă a brânzei. În plus, calitățile produsului nu pot fi atribuite originii geografice a brânzei, ci derivă pur și simplu din faptul că brânza este pusă la maturat sub formă de roți mici. Impactul mucegaiului microscopic local Penicillium pallidum Smith asupra caracteristicilor organoleptice ale brânzei „Liliputas” nu este dovedit. Mai mult, faptul că produsul era realizat în conformitate cu standarde naționale în URSS (Uniunea Republicilor Sovietice Socialiste) ar confirma că putea fi produs oriunde în URSS și că nu exista o legătură precisă cu aria geografică delimitată. În sfârșit, „Liliputas” ar trebui considerat un produs generic.

| (9) | Mai multor producători polonezi de brânză li s-a acordat protecție pentru mărci care conțin cuvântul „Liliput”, cum ar fi marca verbală și figurativă înregistrată „Cheesland Liliput” și „Ser liliput” și marca verbală „Serenada Liliput”, a cărei înregistrare a fost solicitată. Producția de „Liliput” din Polonia este substanțială: 2 762 de tone au fost produse în 2013 pe scară industrială și au fost comercializate în întreaga Polonie în 2 250 de magazine, o proporție de 4,8 % din producție fiind exportată pe piața UE. Producția de brânză „Liliput” este vizată de o marcă în proporție de 90 %. În opinia oponentului, înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată ar amenința existența acestor mărci. |
| --- | --- |

(9)

Mai multor producători polonezi de brânză li s-a acordat protecție pentru mărci care conțin cuvântul „Liliput”, cum ar fi marca verbală și figurativă înregistrată „Cheesland Liliput” și „Ser liliput” și marca verbală „Serenada Liliput”, a cărei înregistrare a fost solicitată. Producția de „Liliput” din Polonia este substanțială: 2 762 de tone au fost produse în 2013 pe scară industrială și au fost comercializate în întreaga Polonie în 2 250 de magazine, o proporție de 4,8 % din producție fiind exportată pe piața UE. Producția de brânză „Liliput” este vizată de o marcă în proporție de 90 %. În opinia oponentului, înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată ar amenința existența acestor mărci.

| (10) | În pofida afirmațiilor oponentului menționate mai sus, înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată este adecvată din motivele prezentate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(10)

În pofida afirmațiilor oponentului menționate mai sus, înregistrarea denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată este adecvată din motivele prezentate în cele ce urmează.

| (11) | Deși utilizarea denumirii „Liliputas” se datorează cu siguranță dimensiunii brânzei la care se referă denumirea, este clar că în Lituania, în jumătate de secol, denumirea respectivă și-a pierdut trimiterea la dimensiune și s-a dezvoltat, în paralel, o puternică legătură cu aria de producție. În prezent, în Lituania, denumirea „Liliputas” este indiscutabil asociată cu brânza fermentată, cu pastă semitare, de calitate superioară, produsă manual în satul Belvederis. Consumatorii lituanieni nu leagă denumirea respectivă de o brânză poloneză sau de producția de brânză după standarde industrializate. Așadar, deși nu conține o referire geografică, denumirea „Liliputas” corespunde definiției de la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, conform căreia indicația geografică protejată este o denumire care identifică un produs originar dintr-un anumit loc, dintr-o anumită regiune sau dintr-o anumită țară. |
| --- | --- |

(11)

Deși utilizarea denumirii „Liliputas” se datorează cu siguranță dimensiunii brânzei la care se referă denumirea, este clar că în Lituania, în jumătate de secol, denumirea respectivă și-a pierdut trimiterea la dimensiune și s-a dezvoltat, în paralel, o puternică legătură cu aria de producție. În prezent, în Lituania, denumirea „Liliputas” este indiscutabil asociată cu brânza fermentată, cu pastă semitare, de calitate superioară, produsă manual în satul Belvederis. Consumatorii lituanieni nu leagă denumirea respectivă de o brânză poloneză sau de producția de brânză după standarde industrializate. Așadar, deși nu conține o referire geografică, denumirea „Liliputas” corespunde definiției de la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, conform căreia indicația geografică protejată este o denumire care identifică un produs originar dintr-un anumit loc, dintr-o anumită regiune sau dintr-o anumită țară.

| (12) | În lumina celor de mai sus, denumirea „Liliputas” nu poate fi considerată generică. Denumirile generice sunt denumiri care, deși sunt legate din punct de vedere istoric de locul în care a fost fabricat sau comercializat inițial produsul la care se referă, sunt acum complet separate de respectiva origine geografică inițială. În cazul „Liliputas”, situația este inversă. Inițial, această denumire era separată de originea geografică a produsului, dar acum ea este puternic legată de aria de producție. |
| --- | --- |

(12)

În lumina celor de mai sus, denumirea „Liliputas” nu poate fi considerată generică. Denumirile generice sunt denumiri care, deși sunt legate din punct de vedere istoric de locul în care a fost fabricat sau comercializat inițial produsul la care se referă, sunt acum complet separate de respectiva origine geografică inițială. În cazul „Liliputas”, situația este inversă. Inițial, această denumire era separată de originea geografică a produsului, dar acum ea este puternic legată de aria de producție.

| (13) | Produsul are calități și o reputație care pot fi atribuite originii sale geografice. Deși în documentul unic publicat se afirmă că brânza și-a primit numele „Liliputas” din cauza dimensiunii sale, același document specifică faptul că brânza își dobândește gustul și aroma specifice datorită maturării în roți mici, cu ajutorul microflorei interne și al mucegaiului microscopic Penicillium pallidum Smith, care se dezvoltă în pivnițele din aria geografică delimitată. Acest mucegai, care este specific pivnițelor din satul Belvederis, determină formarea acidului lactic, a gustului proaspăt și a aromei care caracterizează distinctiv brânza „Liliputas”. Aria respectivă oferă condiții speciale pentru supraviețuirea acestui mucegai. În plus, faptul că brânza este produsă manual, prin metode nonmecanice, contribuie la menținerea și la dezvoltarea mucegaiului. În plus, „Liliputas” are o reputație solidă și bine documentată ca produs emblematic al sectorului lactatelor din Lituania, această reputație fiind descrisă cu precizie în documentul unic publicat. |
| --- | --- |

(13)

Produsul are calități și o reputație care pot fi atribuite originii sale geografice. Deși în documentul unic publicat se afirmă că brânza și-a primit numele „Liliputas” din cauza dimensiunii sale, același document specifică faptul că brânza își dobândește gustul și aroma specifice datorită maturării în roți mici, cu ajutorul microflorei interne și al mucegaiului microscopic Penicillium pallidum Smith, care se dezvoltă în pivnițele din aria geografică delimitată. Acest mucegai, care este specific pivnițelor din satul Belvederis, determină formarea acidului lactic, a gustului proaspăt și a aromei care caracterizează distinctiv brânza „Liliputas”. Aria respectivă oferă condiții speciale pentru supraviețuirea acestui mucegai. În plus, faptul că brânza este produsă manual, prin metode nonmecanice, contribuie la menținerea și la dezvoltarea mucegaiului. În plus, „Liliputas” are o reputație solidă și bine documentată ca produs emblematic al sectorului lactatelor din Lituania, această reputație fiind descrisă cu precizie în documentul unic publicat.

| (14) | Așadar, diferențele dintre „Liliputas” și „Liliput” sunt destul de evidente. „Liliputas” nu poate fi considerat un produs generic. |
| --- | --- |

(14)

Așadar, diferențele dintre „Liliputas” și „Liliput” sunt destul de evidente. „Liliputas” nu poate fi considerat un produs generic.

| (15) | În ceea ce privește afirmația că, deoarece făcea obiectul unor standarde la nivelul URSS, „Liliputas” putea fi produs oriunde în URSS, ar trebui să se țină seama de faptul că includerea produselor în astfel de standarde era obligatorie la vremea respectivă. În plus, această circumstanță nu înseamnă că produsul, astfel cum este descris în standardul inclus la inițiativa Lituaniei, a fost produs în altă parte. În orice caz, între 1969 și 1979, produsul a primit numeroase premii, diplome, mărci de calitate și medalii, fiind bine identificat ca o brânză lituaniană produsă în satul Belvederis. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește afirmația că, deoarece făcea obiectul unor standarde la nivelul URSS, „Liliputas” putea fi produs oriunde în URSS, ar trebui să se țină seama de faptul că includerea produselor în astfel de standarde era obligatorie la vremea respectivă. În plus, această circumstanță nu înseamnă că produsul, astfel cum este descris în standardul inclus la inițiativa Lituaniei, a fost produs în altă parte. În orice caz, între 1969 și 1979, produsul a primit numeroase premii, diplome, mărci de calitate și medalii, fiind bine identificat ca o brânză lituaniană produsă în satul Belvederis.

| (16) | Termenul „Liliput” este similar din punct de vedere fonetic cu termenul „Liliputas”, care urmează a fi înregistrat. Ambele denumiri își au originea în dimensiunea mică a brânzei. Deși brânza „Liliputas” este un produs cu caracteristici, calități și reputație clar distincte, brânza „Liliput” prezintă aspecte similare cu cele ale brânzei „Liliputas”. Deoarece denumirile sunt apropiate și având în vedere similitudinile vizuale dintre produse, aplicarea protecției prevăzute de articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 ar putea face ca înregistrarea „Liliputas” să împiedice producătorii polonezi de brânză să utilizeze termenul „Liliput”. |
| --- | --- |

(16)

Termenul „Liliput” este similar din punct de vedere fonetic cu termenul „Liliputas”, care urmează a fi înregistrat. Ambele denumiri își au originea în dimensiunea mică a brânzei. Deși brânza „Liliputas” este un produs cu caracteristici, calități și reputație clar distincte, brânza „Liliput” prezintă aspecte similare cu cele ale brânzei „Liliputas”. Deoarece denumirile sunt apropiate și având în vedere similitudinile vizuale dintre produse, aplicarea protecției prevăzute de articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 ar putea face ca înregistrarea „Liliputas” să împiedice producătorii polonezi de brânză să utilizeze termenul „Liliput”.

| (17) | Dovezile arată că termenul „Liliput” nu a fost utilizat cu scopul de a exploata reputația denumirii „Liliputas”. Consumatorii nu au fost și nu ar fi putut fi induși în eroare în ceea ce privește adevărata origine a produselor. De fapt, cele două produse au două piețe distincte pe care sunt bine cunoscute și sunt identificate corect. Din aceste motive și deoarece s-a demonstrat că denumirea „Liliput” a fost utilizată legal în mod constant și corect timp de cel puțin 25 de ani înaintea prezentării către Comisie a cererii de înregistrare a denumirii „Liliputas”, în interesul echității și al utilizării tradiționale, ar trebui acordată perioada de tranziție maximă prevăzută de articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(17)

Dovezile arată că termenul „Liliput” nu a fost utilizat cu scopul de a exploata reputația denumirii „Liliputas”. Consumatorii nu au fost și nu ar fi putut fi induși în eroare în ceea ce privește adevărata origine a produselor. De fapt, cele două produse au două piețe distincte pe care sunt bine cunoscute și sunt identificate corect. Din aceste motive și deoarece s-a demonstrat că denumirea „Liliput” a fost utilizată legal în mod constant și corect timp de cel puțin 25 de ani înaintea prezentării către Comisie a cererii de înregistrare a denumirii „Liliputas”, în interesul echității și al utilizării tradiționale, ar trebui acordată perioada de tranziție maximă prevăzută de articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (18) | Această concluzie nu duce în mod necesar la scoaterea din legalitate a utilizării termenului „Liliput”. În conformitate cu articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, dacă se poate stabili că, ținând seama de toți factorii relevanți și, în special, de situația existentă în zonele de consum și de actele juridice relevante de la nivel național sau de la nivelul Uniunii, „Liliput” a devenit un termen generic, utilizarea acestei denumiri nu ar fi afectată de înregistrarea denumirii „Liliputas”. |
| --- | --- |

(18)

Această concluzie nu duce în mod necesar la scoaterea din legalitate a utilizării termenului „Liliput”. În conformitate cu articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, dacă se poate stabili că, ținând seama de toți factorii relevanți și, în special, de situația existentă în zonele de consum și de actele juridice relevante de la nivel național sau de la nivelul Uniunii, „Liliput” a devenit un termen generic, utilizarea acestei denumiri nu ar fi afectată de înregistrarea denumirii „Liliputas”.

| (19) | În ceea ce privește mărcile care conțin termenul „Liliput” a căror înregistrare a fost solicitată, care au fost înregistrate sau a căror utilizare s-a încetățenit prin folosirea cu bună credință pe teritoriul Uniunii înainte de depunerea cererii de înregistrare a denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, mărcile respective pot fi utilizate în continuare și pot fi reînnoite pentru produsele respective, cu condiția îndeplinirii cerințelor generale prevăzute de legislația referitoare la mărci. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește mărcile care conțin termenul „Liliput” a căror înregistrare a fost solicitată, care au fost înregistrate sau a căror utilizare s-a încetățenit prin folosirea cu bună credință pe teritoriul Uniunii înainte de depunerea cererii de înregistrare a denumirii „Liliputas” ca indicație geografică protejată, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, mărcile respective pot fi utilizate în continuare și pot fi reînnoite pentru produsele respective, cu condiția îndeplinirii cerințelor generale prevăzute de legislația referitoare la mărci.

| (20) | Având în vedere toate cele de mai sus, denumirea „Liliputas” ar trebui înregistrată în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere toate cele de mai sus, denumirea „Liliputas” ar trebui înregistrată în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate.

| (21) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole, |
| --- | --- |

(21)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Liliputas” (IGP).

Denumirea de la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.3. Brânzeturi din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Termenul „Liliput” poate fi utilizat pentru a desemna brânza care nu respectă caietul de sarcini al produsului „Liliputas”, pentru o perioadă de 15 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 170, 15.6.2013, p. 46.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/294 AL COMISIEI

din 24 februarie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/11

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/295 A COMISIEI

din 24 februarie 2015

de aprobare a alternatorului eficient MELCO GXi ca tehnologie inovatoare pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de autoturisme, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare (1), în special articolul 12 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Furnizorul Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), reprezentat în Uniune de Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. („solicitantul”), a depus la 24 iunie 2014 o cerere pentru aprobarea alternatorului eficient MELCO GXi ca tehnologie inovatoare. S-a evaluat dacă cererea este completă, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 al Comisiei (2). Comisia a constatat că anumite informații relevante lipseau din cererea inițială și i-a cerut solicitantului să o completeze. Comisia a primit informațiile complete la 10 iulie 2014 și a început procesul de evaluare a cererii în ziua următoare datei respective. |
| --- | --- |

(1)

Furnizorul Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), reprezentat în Uniune de Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. („solicitantul”), a depus la 24 iunie 2014 o cerere pentru aprobarea alternatorului eficient MELCO GXi ca tehnologie inovatoare. S-a evaluat dacă cererea este completă, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 al Comisiei (2). Comisia a constatat că anumite informații relevante lipseau din cererea inițială și i-a cerut solicitantului să o completeze. Comisia a primit informațiile complete la 10 iulie 2014 și a început procesul de evaluare a cererii în ziua următoare datei respective.

| (2) | S-a constatat că cererea, care a fost evaluată în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009, cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 și cu Orientările tehnice pentru elaborarea cererilor de aprobare a tehnologiilor inovatoare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 („Orientările tehnice”) (3), este completă. |
| --- | --- |

(2)

S-a constatat că cererea, care a fost evaluată în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009, cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 și cu Orientările tehnice pentru elaborarea cererilor de aprobare a tehnologiilor inovatoare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 („Orientările tehnice”) (3), este completă.

| (3) | Cererea se referă la alternatorul eficient MELCO GXi pentru intensități ale curentului debitat cuprinse între 130 A și 250 A. Alternatorul are un randament ridicat, care a fost determinat în conformitate cu abordarea VDA descrisă la punctul 5.1.2 din anexa I la Orientările tehnice. În această abordare se face trimitere la metodologia de testare menționată în standardul internațional ISO 8854:2012 (4). Alternatorul solicitantului are un randament mai mare decât alternatorul de referință, ca urmare a reducerii următoarelor trei pierderi: pierderea de redresare, prin utilizarea unor diode noi cu pierdere mică de energie; pierderile în fier din stator, prin utilizarea unui miez statoric din tole subțiri de oțel electromagnetic de înaltă calitate; precum și pierderile în cupru din stator, prin utilizarea unui stator cu factor de umplere foarte mare și a unei structuri de răcire axiale. |
| --- | --- |

(3)

Cererea se referă la alternatorul eficient MELCO GXi pentru intensități ale curentului debitat cuprinse între 130 A și 250 A. Alternatorul are un randament ridicat, care a fost determinat în conformitate cu abordarea VDA descrisă la punctul 5.1.2 din anexa I la Orientările tehnice. În această abordare se face trimitere la metodologia de testare menționată în standardul internațional ISO 8854:2012 (4). Alternatorul solicitantului are un randament mai mare decât alternatorul de referință, ca urmare a reducerii următoarelor trei pierderi: pierderea de redresare, prin utilizarea unor diode noi cu pierdere mică de energie; pierderile în fier din stator, prin utilizarea unui miez statoric din tole subțiri de oțel electromagnetic de înaltă calitate; precum și pierderile în cupru din stator, prin utilizarea unui stator cu factor de umplere foarte mare și a unei structuri de răcire axiale.

| (4) | Comisia constată că informațiile furnizate în cerere demonstrează că au fost îndeplinite condițiile și criteriile menționate la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009 și la articolele 2 și 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011. |
| --- | --- |

(4)

Comisia constată că informațiile furnizate în cerere demonstrează că au fost îndeplinite condițiile și criteriile menționate la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009 și la articolele 2 și 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011.

| (5) | Solicitantul a demonstrat că alternatorul de înalt randament de tipul celui descris în cererea respectivă nu este utilizat în mai mult de 3 % din autoturismele noi înmatriculate în anul de referință 2009. |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a demonstrat că alternatorul de înalt randament de tipul celui descris în cererea respectivă nu este utilizat în mai mult de 3 % din autoturismele noi înmatriculate în anul de referință 2009.

| (6) | Pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 ca urmare a montării acestei tehnologii inovatoare pe vehicule, este necesară stabilirea vehiculului de referință cu care ar trebui comparat randamentul vehiculului echipat cu tehnologia inovatoare, în conformitate cu articolele 5 și 8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011. Potrivit Comisiei, dacă tehnologia inovatoare se montează pe un nou tip de vehicul, este oportun să se considere că un alternator cu randamentul de 67 % este o tehnologie de referință adecvată. Dacă alternatorul eficient MELCO GXi se montează pe un tip de vehicul existent, tehnologia de referință ar trebui să fie alternatorul montat pe ultima versiune introdusă pe piață a tipului respectiv de vehicul. |
| --- | --- |

(6)

Pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 ca urmare a montării acestei tehnologii inovatoare pe vehicule, este necesară stabilirea vehiculului de referință cu care ar trebui comparat randamentul vehiculului echipat cu tehnologia inovatoare, în conformitate cu articolele 5 și 8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011. Potrivit Comisiei, dacă tehnologia inovatoare se montează pe un nou tip de vehicul, este oportun să se considere că un alternator cu randamentul de 67 % este o tehnologie de referință adecvată. Dacă alternatorul eficient MELCO GXi se montează pe un tip de vehicul existent, tehnologia de referință ar trebui să fie alternatorul montat pe ultima versiune introdusă pe piață a tipului respectiv de vehicul.

| (7) | Solicitantul a furnizat o metodologie pentru testarea reducerii emisiilor de CO2, care include formule consecvente cu formulele descrise în Orientările tehnice pentru abordarea simplificată a alternatoarelor eficiente. Comisia consideră că metodologia de testare va duce la rezultate verificabile, repetabile și comparabile și că aceasta poate demonstra, în mod realist și pe baza unor date statistice fiabile, beneficiile tehnologiei inovatoare în materie de reducere a emisiilor de CO2, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011. |
| --- | --- |

(7)

Solicitantul a furnizat o metodologie pentru testarea reducerii emisiilor de CO2, care include formule consecvente cu formulele descrise în Orientările tehnice pentru abordarea simplificată a alternatoarelor eficiente. Comisia consideră că metodologia de testare va duce la rezultate verificabile, repetabile și comparabile și că aceasta poate demonstra, în mod realist și pe baza unor date statistice fiabile, beneficiile tehnologiei inovatoare în materie de reducere a emisiilor de CO2, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011.

| (8) | Solicitantul a furnizat o metodologie pentru testarea reducerii emisiilor de CO2, care include formule bazate pe Orientările tehnice cu privire la alternatoarele eficiente. Comisia constată că metodologia de testare a solicitantului și formulele utilizate de acesta pentru calcularea reducerii emisiilor de CO2 sunt identice în toate privințele cu metodologia specificată în anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/341/UE a Comisiei (5). În consecință, Comisia consideră că metodologia prevăzută în Decizia de punere în aplicare 2013/341/UE ar trebui să fie folosită pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 ca urmare a utilizării alternatorului eficient MELCO GXi. |
| --- | --- |

(8)

Solicitantul a furnizat o metodologie pentru testarea reducerii emisiilor de CO2, care include formule bazate pe Orientările tehnice cu privire la alternatoarele eficiente. Comisia constată că metodologia de testare a solicitantului și formulele utilizate de acesta pentru calcularea reducerii emisiilor de CO2 sunt identice în toate privințele cu metodologia specificată în anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/341/UE a Comisiei (5). În consecință, Comisia consideră că metodologia prevăzută în Decizia de punere în aplicare 2013/341/UE ar trebui să fie folosită pentru determinarea reducerii emisiilor de CO2 ca urmare a utilizării alternatorului eficient MELCO GXi.

| (9) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că solicitantul a demonstrat în mod satisfăcător că reducerea emisiilor obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare este de cel puțin 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că solicitantul a demonstrat în mod satisfăcător că reducerea emisiilor obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare este de cel puțin 1 g CO2/km.

| (10) | Comisia remarcă faptul că reducerea emisiilor obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare poate fi parțial demonstrată în cadrul ciclului standard de încercare și că reducerea totală finală care urmează a fi certificată ar trebui, prin urmare, să fie determinată în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011. |
| --- | --- |

(10)

Comisia remarcă faptul că reducerea emisiilor obținută cu ajutorul tehnologiei inovatoare poate fi parțial demonstrată în cadrul ciclului standard de încercare și că reducerea totală finală care urmează a fi certificată ar trebui, prin urmare, să fie determinată în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011.

| (11) | Comisia constată că raportul de verificare a fost elaborat de UTAC (Grupul UTAC CERAM) și că raportul confirmă concluziile prezentate în cerere. |
| --- | --- |

(11)

Comisia constată că raportul de verificare a fost elaborat de UTAC (Grupul UTAC CERAM) și că raportul confirmă concluziile prezentate în cerere.

| (12) | În acest context, Comisia consideră că nu trebuie ridicate obiecții în ceea ce privește aprobarea tehnologiei inovatoare în cauză. |
| --- | --- |

(12)

În acest context, Comisia consideră că nu trebuie ridicate obiecții în ceea ce privește aprobarea tehnologiei inovatoare în cauză.

| (13) | În scopul stabilirii codului general al ecoinovației, care trebuie utilizat în documentația relevantă aferentă omologării de tip în conformitate cu anexele I, VIII și IX la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), ar trebui să fie precizat codul individual care urmează a fi utilizat pentru tehnologia inovatoare aprobată prin prezenta decizie de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(13)

În scopul stabilirii codului general al ecoinovației, care trebuie utilizat în documentația relevantă aferentă omologării de tip în conformitate cu anexele I, VIII și IX la Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), ar trebui să fie precizat codul individual care urmează a fi utilizat pentru tehnologia inovatoare aprobată prin prezenta decizie de punere în aplicare.

| (14) | Orice producător care dorește să beneficieze de o reducere a emisiilor sale specifice medii de CO2, pentru îndeplinirea obiectivului specific în materie de emisii cu ajutorul reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea tehnologiei inovatoare aprobate prin prezenta decizie, ar trebui, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011, să menționeze prezenta decizie în cererea sa de acordare a unui certificat de omologare CE de tip pentru vehiculele respective, |
| --- | --- |

(14)

Orice producător care dorește să beneficieze de o reducere a emisiilor sale specifice medii de CO2, pentru îndeplinirea obiectivului specific în materie de emisii cu ajutorul reducerii emisiilor de CO2 obținute prin utilizarea tehnologiei inovatoare aprobate prin prezenta decizie, ar trebui, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011, să menționeze prezenta decizie în cererea sa de acordare a unui certificat de omologare CE de tip pentru vehiculele respective,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Alternatorul eficient Mitsubishi Electric Corporation GXi, care are un randament înalt ca urmare a reducerii a trei pierderi diferite și este destinat utilizării în vehicule din categoria M1, se aprobă ca tehnologie inovatoare în sensul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009.

(2)   Reducerea emisiilor de CO2 obținută prin utilizarea alternatorului menționat la alineatul (1) se determină în conformitate cu metodologia stabilită în anexa la Decizia de punere în aplicare 2013/341/UE.

(3)   În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011, reducerea emisiilor de CO2 determinată în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol poate fi certificată și înscrisă în certificatul de conformitate și în documentația relevantă aferentă omologării de tip, specificate în anexele I, VIII și IX la Directiva 2007/46/CE, numai dacă aceasta atinge sau depășește pragul specificat la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011.

(4)   Codul individual al ecoinovației utilizat pentru tehnologia inovatoare aprobată prin prezenta decizie, care trebuie înscris în documentația privind omologarea de tip, este „12”.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 24 februarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 140, 5.6.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 725/2011 al Comisiei din 25 iulie 2011 de stabilire a unei proceduri de aprobare și de certificare a tehnologiilor inovatoare care contribuie la reducerea emisiilor de CO2 generate de automobile, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 194, 26.7.2011, p. 19).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf

3

(4)  ISO 8854. Vehicule rutiere – Alternatoare cu regulatoare – Metode de încercare și cerințe generale. Număr de referință ISO 8854:2012(E).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare 2013/341/UE a Comisiei din 27 iunie 2013 de aprobare a alternatorului Valeo Efficient Generation Alternator ca tehnologie inovatoare pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de autoturisme, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 179, 29.6.2013, p. 98).

5

2

(6)  Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

6

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/14

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/296 A COMISIEI

din 24 februarie 2015

de stabilire a modalităților procedurale de cooperare între statele membre privind identificarea electronică în temeiul articolului 12 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (1), în special articolul 12 alineatul (7),

întrucât:

| (1) | Cooperarea dintre statele membre privind interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică este esențială pentru a promova un nivel ridicat de încredere și securitate corespunzător gradului de risc pe care îl prezintă astfel de sisteme. |
| --- | --- |

(1)

Cooperarea dintre statele membre privind interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică este esențială pentru a promova un nivel ridicat de încredere și securitate corespunzător gradului de risc pe care îl prezintă astfel de sisteme.

| (2) | Articolul 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 solicită statului membru care emite notificarea să furnizeze celorlalte state membre o descriere a sistemului respectiv cu șase luni înainte, pentru ca statele membre să poată coopera în modul descris la articolul 12 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 solicită statului membru care emite notificarea să furnizeze celorlalte state membre o descriere a sistemului respectiv cu șase luni înainte, pentru ca statele membre să poată coopera în modul descris la articolul 12 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.

| (3) | Cooperarea dintre statele membre necesită proceduri simplificate. Interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică nu pot decurge din proceduri derulate în limbi diferite. Utilizarea limbii engleze pe parcursul cooperării ar trebui să faciliteze interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică; cu toate acestea, traducerea documentelor deja existente nu ar trebui să antreneze o sarcină de lucru excesivă. |
| --- | --- |

(3)

Cooperarea dintre statele membre necesită proceduri simplificate. Interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică nu pot decurge din proceduri derulate în limbi diferite. Utilizarea limbii engleze pe parcursul cooperării ar trebui să faciliteze interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică; cu toate acestea, traducerea documentelor deja existente nu ar trebui să antreneze o sarcină de lucru excesivă.

| (4) | În statele membre, diverse elemente ale sistemelor de identificare electronică sunt gestionate de diferite autorități sau organisme. Pentru a permite o cooperare eficace și pentru a simplifica procedurile administrative, este necesar să se asigure faptul că fiecare stat membru dispune de un ghișeu unic prin intermediul căruia se poate lua legătura cu autoritățile și organismele competente. |
| --- | --- |

(4)

În statele membre, diverse elemente ale sistemelor de identificare electronică sunt gestionate de diferite autorități sau organisme. Pentru a permite o cooperare eficace și pentru a simplifica procedurile administrative, este necesar să se asigure faptul că fiecare stat membru dispune de un ghișeu unic prin intermediul căruia se poate lua legătura cu autoritățile și organismele competente.

| (5) | Schimbul de informații, de experiență și de bune practici între statele membre facilitează dezvoltarea sistemelor de identificare electronică și reprezintă un instrument de realizare a interoperabilității tehnice. Necesitatea unei astfel de cooperări este justificată în mod specific atunci când este vorba de ajustări ale sistemelor de identificare electronică deja notificate, de modificări aduse sistemelor de identificare electronică referitoare la care statele membre au fost informate înainte de notificare, precum și atunci când au loc evoluții importante sau incidente care pot afecta interoperabilitatea sau securitatea sistemelor de identificare electronică. Statele membre ar trebui, de asemenea, să dispună de mijloacele necesare pentru a solicita altor state membre astfel de informații privind interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică. |
| --- | --- |

(5)

Schimbul de informații, de experiență și de bune practici între statele membre facilitează dezvoltarea sistemelor de identificare electronică și reprezintă un instrument de realizare a interoperabilității tehnice. Necesitatea unei astfel de cooperări este justificată în mod specific atunci când este vorba de ajustări ale sistemelor de identificare electronică deja notificate, de modificări aduse sistemelor de identificare electronică referitoare la care statele membre au fost informate înainte de notificare, precum și atunci când au loc evoluții importante sau incidente care pot afecta interoperabilitatea sau securitatea sistemelor de identificare electronică. Statele membre ar trebui, de asemenea, să dispună de mijloacele necesare pentru a solicita altor state membre astfel de informații privind interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică.

| (6) | Evaluarea inter pares a sistemelor de identificare electronică ar trebui privită ca un proces de învățare reciprocă, ce contribuie la consolidarea încrederii între statele membre și asigură interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică notificate. Aceasta solicită statelor membre care emit notificarea să furnizeze suficiente informații cu privire la sistemele lor de identificare electronică. Cu toate acestea, necesitatea statelor membre de a menține caracterul confidențial al anumitor informații, atunci când acest lucru este de o importanță majoră pentru securitate, trebuie să fie, de asemenea, luată în considerare. |
| --- | --- |

(6)

Evaluarea inter pares a sistemelor de identificare electronică ar trebui privită ca un proces de învățare reciprocă, ce contribuie la consolidarea încrederii între statele membre și asigură interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică notificate. Aceasta solicită statelor membre care emit notificarea să furnizeze suficiente informații cu privire la sistemele lor de identificare electronică. Cu toate acestea, necesitatea statelor membre de a menține caracterul confidențial al anumitor informații, atunci când acest lucru este de o importanță majoră pentru securitate, trebuie să fie, de asemenea, luată în considerare.

| (7) | Pentru a se asigura că procesul de evaluare inter pares este eficient din punctul de vedere al costurilor și produce rezultate clare și concludente, precum și pentru a evita impunerea unor sarcini inutile asupra statelor membre, statele membre ar trebui să efectueze, în mod colectiv, o evaluare inter pares unică. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se asigura că procesul de evaluare inter pares este eficient din punctul de vedere al costurilor și produce rezultate clare și concludente, precum și pentru a evita impunerea unor sarcini inutile asupra statelor membre, statele membre ar trebui să efectueze, în mod colectiv, o evaluare inter pares unică.

| (8) | Atunci când cooperează în chestiuni privitoare la sistemele de identificare electronică, inclusiv cu ocazia efectuării evaluărilor inter pares, statele membre ar trebui să ia în considerare evaluările efectuate de către o parte terță independentă, dacă acestea sunt disponibile. |
| --- | --- |

(8)

Atunci când cooperează în chestiuni privitoare la sistemele de identificare electronică, inclusiv cu ocazia efectuării evaluărilor inter pares, statele membre ar trebui să ia în considerare evaluările efectuate de către o parte terță independentă, dacă acestea sunt disponibile.

| (9) | Pentru a facilita regimul procedural în vederea atingerii obiectivelor vizate la articolul 12 alineatele (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, este necesară instituirea Rețelei de Cooperare. Obiectivul este acela de a garanta existența unui forum care să includă toate statele membre și să le determine, în mod formal, să coopereze în ceea ce privește aspectele practice ale menținerii cadrului de interoperabilitate. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a facilita regimul procedural în vederea atingerii obiectivelor vizate la articolul 12 alineatele (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, este necesară instituirea Rețelei de Cooperare. Obiectivul este acela de a garanta existența unui forum care să includă toate statele membre și să le determine, în mod formal, să coopereze în ceea ce privește aspectele practice ale menținerii cadrului de interoperabilitate.

| (10) | Rețeaua de Cooperare ar trebui să examineze proiectele de formulare de notificare puse la dispoziție de statele membre în conformitate cu articolul 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 și să emită avize oferind indicații în ceea ce privește conformitatea sistemelor descrise cu cerințele prevăzute la articolul 7, articolul 8 alineatele (1) și (2) și articolul 12 alineatul (1) din regulamentul respectiv și cu actul de punere în aplicare menționat la articolul 8 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Articolul 9 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 solicită statelor membre care emit notificarea să descrie modul în care sistemul de identificare electronică notificat îndeplinește cerințele de interoperabilitate în temeiul articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014. Statele membre ar trebui să ia în considerare în special avizele Rețelei de Cooperare în momentul în care se pregătesc să își achite obligațiile care le revin în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 de a descrie modul în care sistemul de identificare electronică notificat îndeplinește cerințele de interoperabilitate în temeiul articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014. |
| --- | --- |

(10)

Rețeaua de Cooperare ar trebui să examineze proiectele de formulare de notificare puse la dispoziție de statele membre în conformitate cu articolul 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 și să emită avize oferind indicații în ceea ce privește conformitatea sistemelor descrise cu cerințele prevăzute la articolul 7, articolul 8 alineatele (1) și (2) și articolul 12 alineatul (1) din regulamentul respectiv și cu actul de punere în aplicare menționat la articolul 8 alineatul (3) din regulamentul respectiv. Articolul 9 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 solicită statelor membre care emit notificarea să descrie modul în care sistemul de identificare electronică notificat îndeplinește cerințele de interoperabilitate în temeiul articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014. Statele membre ar trebui să ia în considerare în special avizele Rețelei de Cooperare în momentul în care se pregătesc să își achite obligațiile care le revin în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 de a descrie modul în care sistemul de identificare electronică notificat îndeplinește cerințele de interoperabilitate în temeiul articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.

| (11) | Toate părțile implicate în notificare ar trebui să ia act de avizul Rețelei de Cooperare, ca orientare pentru procesele de cooperare deplină, de notificare și de interoperabilitate. |
| --- | --- |

(11)

Toate părțile implicate în notificare ar trebui să ia act de avizul Rețelei de Cooperare, ca orientare pentru procesele de cooperare deplină, de notificare și de interoperabilitate.

| (12) | În scopul asigurării eficacității procesului de evaluare inter pares efectuat în temeiul prezentei decizii, este necesar ca Rețeaua de Cooperare să ofere orientări statelor membre. |
| --- | --- |

(12)

În scopul asigurării eficacității procesului de evaluare inter pares efectuat în temeiul prezentei decizii, este necesar ca Rețeaua de Cooperare să ofere orientări statelor membre.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 48 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 48 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectiv

În temeiul articolului 12 alineatul (7) din regulamentul menționat anterior, prezenta decizie stabilește modalitățile procedurale pentru facilitarea cooperării dintre statele membre, astfel cum este necesar pentru a asigura interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică pe care statele membre intenționează să le notifice sau le-au notificat Comisiei. Dispozițiile se referă în special la:

| (a) | schimbul de informații, de experiență și de bune practici privind sistemele de identificare electronică și examinarea evoluțiilor relevante care au loc în sectorul identificării electronice, astfel cum se prevede în capitolul II; |
| --- | --- |

(a)

schimbul de informații, de experiență și de bune practici privind sistemele de identificare electronică și examinarea evoluțiilor relevante care au loc în sectorul identificării electronice, astfel cum se prevede în capitolul II;

| (b) | evaluarea inter pares a sistemelor de identificare electronică, astfel cum se prevede în capitolul III; precum și |
| --- | --- |

(b)

evaluarea inter pares a sistemelor de identificare electronică, astfel cum se prevede în capitolul III; precum și

| (c) | cooperarea prin intermediul Rețelei de Cooperare, astfel cum se prevede în capitolul IV. |
| --- | --- |

(c)

cooperarea prin intermediul Rețelei de Cooperare, astfel cum se prevede în capitolul IV.

Articolul 2

Limba de cooperare

(1)   Cu excepția cazului în care statele membre convin altfel, limba de cooperare este limba engleză.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre nu sunt obligate să traducă documentele justificative menționate la articolul 10 alineatul (2), în cazul în care acest lucru ar crea o sarcină de lucru excesivă.

Articolul 3

Ghișeele unice

(1)   În ceea ce privește cooperarea dintre statele membre în temeiul articolului 12 alineatele (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, fiecare stat membru desemnează un ghișeu unic.

(2)   Fiecare stat membru comunică celorlalte state membre și Comisiei informații privind ghișeul unic. Comisia publică online o listă a ghișeelor unice.

CAPITOLUL II

SCHIMBUL DE INFORMAȚII, DE EXPERIENȚĂ ȘI DE BUNE PRACTICI

Articolul 4

Schimbul de informații, de experiență și de bune practici

(1)   Statele membre fac schimb de informații, de experiență și de bune practici privind sistemele de identificare electronică cu alte state membre.

(2)   Fiecare stat membru informează celelalte state membre în consecință atunci când introduce oricare dintre următoarele modificări, evoluții sau ajustări cu privire la interoperabilitatea sau la nivelurile de asigurare a sistemului:

| (a) | evoluții sau ajustări ale sistemului de identificare electronică deja notificat, atunci când acestea nu necesită notificare în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014; |
| --- | --- |

(a)

evoluții sau ajustări ale sistemului de identificare electronică deja notificat, atunci când acestea nu necesită notificare în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014;

| (b) | modificări, evoluții sau ajustări la descrierea sistemului său de identificare electronică furnizată în temeiul articolului 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, în cazul în care acestea au avut loc înainte de notificare. |
| --- | --- |

(b)

modificări, evoluții sau ajustări la descrierea sistemului său de identificare electronică furnizată în temeiul articolului 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, în cazul în care acestea au avut loc înainte de notificare.

(3)   Atunci când un stat membru ia cunoștință de o evoluție importantă sau un incident care nu are legătură cu sistemul său de identificare electronică notificat, dar care ar putea afecta securitatea altor sisteme de identificare electronică notificate, acesta informează celelalte state membre.

Articolul 5

Cerere de informații privind interoperabilitatea și securitatea

(1)   În cazul în care un stat membru consideră că, pentru a asigura interoperabilitatea între sistemele de identificare electronică, sunt necesare mai multe informații care nu au fost deja furnizate de statul membru care notifică sistemul de identificare electronică, acesta poate solicita informațiile respective de la statul membru care efectuează notificarea. Statul membru care a emis notificarea furnizează aceste informații, cu excepția cazului în care:

| (a) | nu deține astfel de informații și obținerea acestora ar crea o sarcină administrativă excesivă; |
| --- | --- |

(a)

nu deține astfel de informații și obținerea acestora ar crea o sarcină administrativă excesivă;

| (b) | astfel de informații privesc aspecte de siguranță publică sau de securitate națională; |
| --- | --- |

(b)

astfel de informații privesc aspecte de siguranță publică sau de securitate națională;

| (c) | astfel de informații se referă la secrete de afaceri, profesionale sau de întreprindere. |
| --- | --- |

(c)

astfel de informații se referă la secrete de afaceri, profesionale sau de întreprindere.

(2)   Pentru a îmbunătăți securitatea sistemelor de identificare electronică, un stat membru, care are un motiv de îngrijorare în ceea ce privește securitatea care afectează un sistem ce a fost notificat sau este în curs de a fi notificat, poate solicita informații referitoare la motivul de îngrijorare în ceea ce privește securitatea. Statul membru solicitat furnizează ulterior tuturor statelor membre informațiile relevante necesare pentru a stabili dacă o încălcare a securității menționată la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 a avut loc sau dacă există un risc real ca o astfel de încălcare să se poată produce, cu excepția cazului în care:

| (a) | nu deține astfel de informații și obținerea acestora ar crea o sarcină administrativă excesivă; |
| --- | --- |

(a)

nu deține astfel de informații și obținerea acestora ar crea o sarcină administrativă excesivă;

| (b) | astfel de informații privesc aspecte de siguranță publică sau de securitate națională; |
| --- | --- |

(b)

astfel de informații privesc aspecte de siguranță publică sau de securitate națională;

| (c) | astfel de informații se referă la secrete de afaceri, profesionale sau de întreprindere. |
| --- | --- |

(c)

astfel de informații se referă la secrete de afaceri, profesionale sau de întreprindere.

Articolul 6

Schimbul de informații prin intermediul unor ghișee unice

Statele membre fac schimb de informații în temeiul articolelor 4 și 5 prin ghișeele unice și furnizează informațiile relevante solicitate fără întârzieri nejustificate.

CAPITOLUL III

EVALUAREA INTER PARES

Articolul 7

Principii

(1)   Evaluarea inter pares este un mecanism de cooperare între statele membre, conceput să asigure interoperabilitatea și securitatea sistemelor de identificare electronică notificate.

(2)   Participarea statelor membre la evaluările inter pares este voluntară. Statul membru al cărui sistem de identificare electronică urmează să fie supus unei evaluări inter pares nu poate refuza participarea niciunui stat membru omolog în cadrul procesului de evaluare inter pares.

(3)   Fiecare stat membru implicat în procesul de evaluare inter pares suportă costurile aferente participării la acest proces.

(4)   Orice informație obținută în cadrul procesului de evaluare inter pares va fi utilizată exclusiv în acest scop. Reprezentanții statelor membre care efectuează evaluarea inter pares nu divulgă unei părți terțe informațiile sensibile sau confidențiale obținute pe parcursul evaluării inter pares.

(5)   Statele membre omoloage semnalează orice potențial conflict de interese pe care l-ar putea avea reprezentanții desemnați de acestea să facă parte din procesul de evaluare inter pares.

Articolul 8

Inițierea procesului de evaluare inter pares

(1)   Procesul de evaluare inter pares poate fi inițiat în unul dintre următoarele două moduri:

| (a) | un stat membru solicită ca sistemul său de identificare electronică să fie supus unei evaluări inter pares; |
| --- | --- |

(a)

un stat membru solicită ca sistemul său de identificare electronică să fie supus unei evaluări inter pares;

| (b) | unul sau mai multe state membre își exprimă dorința de a supune unei evaluări inter pares sistemul de identificare electronică al unui alt stat membru. În solicitarea lor, statele membre specifică motivele pentru care doresc să desfășoare evaluarea inter pares și explică modul în care evaluarea inter pares ar contribui la interoperabilitatea sau la securitatea sistemelor de identificare electronică ale statelor membre. |
| --- | --- |

(b)

unul sau mai multe state membre își exprimă dorința de a supune unei evaluări inter pares sistemul de identificare electronică al unui alt stat membru. În solicitarea lor, statele membre specifică motivele pentru care doresc să desfășoare evaluarea inter pares și explică modul în care evaluarea inter pares ar contribui la interoperabilitatea sau la securitatea sistemelor de identificare electronică ale statelor membre.

(2)   O cerere formulată în conformitate cu alineatul (1) se comunică Rețelei de Cooperare în temeiul alineatului (3). Orice stat membru care intenționează să participe la evaluarea inter pares informează Rețeaua de Cooperare în termen de o lună.

(3)   Statul membru al cărui sistem de identificare electronică urmează să fie supus unei evaluări inter pares pune la dispoziția Rețelei de Cooperare următoarele informații:

| (a) | sistemul de identificare electronică ce urmează să fie supus unei evaluări inter pares; |
| --- | --- |

(a)

sistemul de identificare electronică ce urmează să fie supus unei evaluări inter pares;

| (b) | statul membru omolog sau statele membre omoloage; |
| --- | --- |

(b)

statul membru omolog sau statele membre omoloage;

| (c) | calendarul rezultatului scontat care urmează să fie prezentat Rețelei de Cooperare și |
| --- | --- |

(c)

calendarul rezultatului scontat care urmează să fie prezentat Rețelei de Cooperare și

| (d) | dispozițiile cu privire la modul de desfășurare a evaluării inter pares, în temeiul articolului 9 alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

dispozițiile cu privire la modul de desfășurare a evaluării inter pares, în temeiul articolului 9 alineatul (2).

(4)   După încheierea evaluării inter pares, sistemul de identificare electronică nu mai poate face, în decursul următorilor doi ani, obiectul unei noi evaluări inter pares, cu excepția cazului în care Rețeaua de Cooperare a convenit altfel.

Articolul 9

Pregătirea pentru evaluarea inter pares

(1)   Statele membre omoloage furnizează statului membru al cărui sistem de identificare electronică este supus unei evaluări inter pares numele și datele de contact ale reprezentanților acestora responsabili de evaluarea inter pares, în termen de 2 săptămâni de la data la care statele membre omoloage și-au manifestat intenția de a participa la evaluare în temeiul articolului 8 alineatul (2). Statul membru al cărui sistem de identificare electronică este supus unei evaluări inter pares poate refuza participarea oricărui reprezentant în caz de conflict de interese.

(2)   Ținând seama de orientarea oferită de Rețeaua de Cooperare, statul membru al cărui sistem de identificare electronică este supus unei evaluări inter pares și statele membre omoloage stabilesc de comun acord:

| (a) | domeniul de aplicare și modalitățile de evaluare inter pares, pe baza articolului 7 litera (g) sau a articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 și pe baza interesului manifestat de statele membre omoloage în etapa de inițiere; |
| --- | --- |

(a)

domeniul de aplicare și modalitățile de evaluare inter pares, pe baza articolului 7 litera (g) sau a articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 și pe baza interesului manifestat de statele membre omoloage în etapa de inițiere;

| (b) | calendarul activităților de evaluare inter pares, stabilind un termen care nu poate depăși 3 luni de la data la care statele membre omoloage au furnizat numele și datele de contact ale reprezentanților lor în conformitate cu alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

calendarul activităților de evaluare inter pares, stabilind un termen care nu poate depăși 3 luni de la data la care statele membre omoloage au furnizat numele și datele de contact ale reprezentanților lor în conformitate cu alineatul (1);

| (c) | alte dispoziții organizaționale legate de procesul de evaluare inter pares.
  Statul membru al cărui sistem de identificare electronică este supus unei evaluări inter pares informează Rețeaua de Cooperare despre acordul stabilit. |
| --- | --- |

(c)

alte dispoziții organizaționale legate de procesul de evaluare inter pares.

Statul membru al cărui sistem de identificare electronică este supus unei evaluări inter pares informează Rețeaua de Cooperare despre acordul stabilit.

Articolul 10

Evaluarea inter pares

(1)   Statele membre implicate efectuează în mod colectiv evaluarea inter pares. Reprezentanții statelor membre aleg un reprezentant din rândul lor pentru a coordona evaluarea inter pares.

(2)   Statul membru al cărui sistem de identificare electronică este supus unei evaluări inter pares pune la dispoziția statelor membre omoloage formularul de notificare înaintat Comisiei sau o descriere a sistemului în temeiul articolului 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, în cazul în care sistemul de identificare electronică respectiv nu a fost încă notificat. Sunt furnizate, de asemenea, toate documentele justificative și informațiile suplimentare relevante.

(3)   Fără a se limita la acestea, evaluarea inter pares poate include una sau mai multe dintre următoarele dispoziții:

| (a) | evaluarea documentației relevante; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea documentației relevante;

| (b) | examinarea proceselor; |
| --- | --- |

(b)

examinarea proceselor;

| (c) | seminare tehnice și |
| --- | --- |

(c)

seminare tehnice și

| (d) | luarea în considerare a evaluărilor efectuate de către o parte terță independentă. |
| --- | --- |

(d)

luarea în considerare a evaluărilor efectuate de către o parte terță independentă.

(4)   Statele membre omoloage pot solicita documente suplimentare referitoare la notificare. Statul membru al cărui sistem de identificare electronică este supus unei evaluări inter pares furnizează informațiile solicitate, cu excepția cazului în care:

| (a) | nu deține astfel de informații și obținerea acestora ar crea o sarcină administrativă excesivă; |
| --- | --- |

(a)

nu deține astfel de informații și obținerea acestora ar crea o sarcină administrativă excesivă;

| (b) | astfel de informații privesc aspecte de siguranță publică sau de securitate națională; |
| --- | --- |

(b)

astfel de informații privesc aspecte de siguranță publică sau de securitate națională;

| (c) | astfel de informații se referă la secrete de afaceri, profesionale sau de întreprindere. |
| --- | --- |

(c)

astfel de informații se referă la secrete de afaceri, profesionale sau de întreprindere.

Articolul 11

Rezultatul evaluării inter pares

Statele membre omoloage pregătesc și prezintă, în termen de o lună de la încheierea procesului de evaluare inter pares, un raport pentru Rețeaua de Cooperare. Membrii Rețelei de Cooperare pot solicita informații sau clarificări suplimentare din partea statului membru al cărui sistem de identificare electronică a fost supus unei evaluări inter pares sau din partea statelor membre omoloage.

CAPITOLUL IV

REȚEAUA DE COOPERARE

Articolul 12

Instituirea și metodele de lucru

Rețeaua de promovare a cooperării în temeiul articolului 12 alineatele (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 („Rețeaua de Cooperare”) este instituită prin prezentul regulament. Rețeaua de Cooperare își desfășoară activitatea prin intermediul unei combinații de reuniuni și de proceduri scrise.

Articolul 13

Proiectul de formular de notificare

Atunci când statul membru care emite notificarea oferă o descriere a sistemului său de identificare electronică în temeiul articolului 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, acesta furnizează Rețelei de Cooperare proiectul de formular de notificare completat în mod corespunzător și toate documentele însoțitoare necesare, astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 și în actul de punere în aplicare menționat la articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.

Articolul 14

Atribuții

Rețeaua de Cooperare este abilitată:

| (a) | să faciliteze, prin schimbul de informații, cooperarea dintre statele membre cu privire la instituirea și funcționarea cadrului de interoperabilitate, în temeiul articolului 12 alineatele (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014; |
| --- | --- |

(a)

să faciliteze, prin schimbul de informații, cooperarea dintre statele membre cu privire la instituirea și funcționarea cadrului de interoperabilitate, în temeiul articolului 12 alineatele (5) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014;

| (b) | să instituie metode eficiente de schimb de informații referitoare la toate chestiunile privind identificarea electronică; |
| --- | --- |

(b)

să instituie metode eficiente de schimb de informații referitoare la toate chestiunile privind identificarea electronică;

| (c) | să examineze evoluțiile relevante din domeniul identificării electronice, să dezbată și să elaboreze bune practici în materie de interoperabilitate și securitate pentru sistemele de identificare electronică; |
| --- | --- |

(c)

să examineze evoluțiile relevante din domeniul identificării electronice, să dezbată și să elaboreze bune practici în materie de interoperabilitate și securitate pentru sistemele de identificare electronică;

| (d) | să adopte avize cu privire la evoluțiile referitoare la cadrul de interoperabilitate menționat la articolul 12 alineatele (2)-(4) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014; |
| --- | --- |

(d)

să adopte avize cu privire la evoluțiile referitoare la cadrul de interoperabilitate menționat la articolul 12 alineatele (2)-(4) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014;

| (e) | să adopte avize cu privire la evoluțiile legate de specificațiile tehnice, standardele și procedurile minime în ceea ce privește nivelurile de asigurare prevăzute în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, și orientările care însoțesc actul de punere în aplicare; |
| --- | --- |

(e)

să adopte avize cu privire la evoluțiile legate de specificațiile tehnice, standardele și procedurile minime în ceea ce privește nivelurile de asigurare prevăzute în actul de punere în aplicare adoptat în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, și orientările care însoțesc actul de punere în aplicare;

| (f) | să adopte orientările cu privire la domeniul de aplicare și la modalitățile de evaluare inter pares; |
| --- | --- |

(f)

să adopte orientările cu privire la domeniul de aplicare și la modalitățile de evaluare inter pares;

| (g) | să examineze rezultatul evaluărilor inter pares în temeiul articolului 11; |
| --- | --- |

(g)

să examineze rezultatul evaluărilor inter pares în temeiul articolului 11;

| (h) | să examineze proiectul de formular de notificare completat; |
| --- | --- |

(h)

să examineze proiectul de formular de notificare completat;

| (i) | să adopte avize cu privire la modul în care un sistem de identificare electronică, ce trebuie să fie notificat și a cărui descriere a fost furnizată în temeiul articolului 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 7, articolul 8 alineatele (1) și (2) și articolul 12 alineatul (1) din regulamentul menționat, precum și în actul de punere în aplicare menționat la articolul 8 alineatul (3) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(i)

să adopte avize cu privire la modul în care un sistem de identificare electronică, ce trebuie să fie notificat și a cărui descriere a fost furnizată în temeiul articolului 7 litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 7, articolul 8 alineatele (1) și (2) și articolul 12 alineatul (1) din regulamentul menționat, precum și în actul de punere în aplicare menționat la articolul 8 alineatul (3) din regulamentul respectiv.

Articolul 15

Componență

(1)   Statele membre și țările din Spațiul Economic European sunt membri ai Rețelei de Cooperare.

(2)   Reprezentanții statelor aderente sunt invitați de președinte să participe la reuniunile Rețelei de Cooperare în calitate de observatori, începând cu data semnării tratatului de aderare.

(3)   Președintele poate invita, după consultarea Rețelei de Cooperare, experți din afara rețelei, care au o competență specifică în legătură cu un subiect de pe ordinea de zi, să participe ad-hoc la lucrările Rețelei de Cooperare sau ale unui subgrup al acesteia. De asemenea, președintele poate acorda statutul de observator unor persoane fizice și unor organizații, după consultarea Rețelei de Cooperare.

Articolul 16

Funcționarea

(1)   Reuniunile Rețelei de Cooperare sunt prezidate de către Comisie.

(2)   În acord cu Comisia, Rețeaua de Cooperare poate forma subgrupuri pentru a analiza probleme specifice, pe baza unui mandat definit de Rețeaua de Cooperare. Aceste subgrupuri sunt desființate de îndată ce își îndeplinesc mandatul.

(3)   Membrii Rețelei de Cooperare, precum și experții și observatorii invitați, respectă obligațiile de secret profesional prevăzute în tratate și în dispozițiile de punere în aplicare a acestora, precum și normele în materie de securitate ale Comisiei privind protecția informațiilor clasificate ale UE, prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei (2). Dacă aceste obligații nu sunt respectate, Comisia poate lua toate măsurile necesare.

(4)   Reuniunile Rețelei de Cooperare au loc la sediul Comisiei. Comisia asigură serviciile de secretariat.

(5)   Rețeaua de Cooperare publică avizele pe care le-a adoptat în temeiul articolului 14 litera (i) pe un site creat în acest scop. În cazul în care unul dintre aceste avize conține informații confidențiale, Rețeaua de Cooperare adoptă o versiune neconfidențială a avizului respectiv, în vederea publicării.

(6)   Rețeaua de Cooperare adoptă, prin majoritatea simplă a membrilor săi, regulamentul său de procedură.

Articolul 17

Cheltuieli aferente întrunirilor

(1)   Comisia nu remunerează persoanele care iau parte la activitățile Rețelei de Cooperare pentru serviciile lor.

(2)   Cheltuielile de deplasare suportate de participanții la reuniunile Rețelei de Cooperare pot fi rambursate de Comisie. Rambursarea se face în conformitate cu dispozițiile în vigoare ale Comisiei și în limita fondurilor disponibile alocate serviciilor Comisiei în cadrul procedurii anuale de alocare a resurselor.

Articolul 18

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 24 februarie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 257, 28.8.2014, p. 73.

1

(2)  Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (JO L 317, 3.12.2001, p. 1).

2

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/21

---

DECIZIA (UE) 2015/297 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 15 decembrie 2014

de modificare a Deciziei BCE/2010/23 privind repartizarea venitului monetar al băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (BCE/2014/56)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 32.2 și articolul 32.7,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2010/23 (1) stabilește mecanismul pentru cumularea și alocarea venitului monetar rezultat din operațiunile de politică monetară. |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2010/23 (1) stabilește mecanismul pentru cumularea și alocarea venitului monetar rezultat din operațiunile de politică monetară.

| (2) | Având în vedere Deciziile BCE/2014/40 (2) și BCE/2014/45 (3), este necesară ajustarea activelor identificabile pentru a lua în calcul valoarea câștigurilor și pierderilor realizate rezultate din cedările de titluri de valoare păstrate în scopuri de politică monetară, pentru perioada cuprinsă între cedare și sfârșitul trimestrului următor. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere Deciziile BCE/2014/40 (2) și BCE/2014/45 (3), este necesară ajustarea activelor identificabile pentru a lua în calcul valoarea câștigurilor și pierderilor realizate rezultate din cedările de titluri de valoare păstrate în scopuri de politică monetară, pentru perioada cuprinsă între cedare și sfârșitul trimestrului următor.

| (3) | Având în vedere faptul că dobânda ce se acumulează pentru operațiunile de politică monetară cu scadența la un an sau mai mult este cumulată înainte de colectarea ei la sfârșitul operațiunii, ar trebui efectuată o ajustare a modului de calcul a bazei de calcul și a activelor identificabile în temeiul anexelor I și II la Decizia BCE/2010/23. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere faptul că dobânda ce se acumulează pentru operațiunile de politică monetară cu scadența la un an sau mai mult este cumulată înainte de colectarea ei la sfârșitul operațiunii, ar trebui efectuată o ajustare a modului de calcul a bazei de calcul și a activelor identificabile în temeiul anexelor I și II la Decizia BCE/2010/23.

| (4) | Decizia BCE/2010/23 ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(4)

Decizia BCE/2010/23 ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificare

Anexele I și II la Decizia BCE/2010/23 se înlocuiesc cu textul din anexele I și II la prezenta decizie.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 31 decembrie 2014.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 decembrie 2014.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  Decizia BCE/2010/23 din 25 noiembrie 2010 privind repartizarea venitului monetar al băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (JO L 35, 9.2.2011, p. 17).

1

(2)  Decizia BCE/2014/40 din 15 octombrie 2014 privind punerea în aplicare a celui de al treilea program de achiziționare de obligațiuni garantate (JO L 335, 22.11.2014, p. 22).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/5 a Băncii Centrale Europene din 19 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a programului de achiziționare de titluri garantate cu active (BCE/2014/45) (JO L 1, 6.1.2015, p. 4).

3

---

ANEXA I

„ANEXA I

STRUCTURA BAZEI DE CALCUL

| A. | Baza de calcul cuprinde, cu excluderea oricărui alt element:






  1. | Bancnote în circulație
  În sensul prezentei anexe, în cursul anului substituirii monedei fiduciare cu moneda euro pentru fiecare nouă BCN care intră în Eurosistem, «Bancnote aflate în circulație»:






  (a) | includ bancnotele emise de BCN și exprimate în unitatea sa monetară națională; și |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Baza de calcul cuprinde, cu excluderea oricărui alt element:

1.

Bancnote în circulație

În sensul prezentei anexe, în cursul anului substituirii monedei fiduciare cu moneda euro pentru fiecare nouă BCN care intră în Eurosistem, «Bancnote aflate în circulație»:

(a)

includ bancnotele emise de BCN și exprimate în unitatea sa monetară națională; și

| (b) | trebuie reduse cu valoarea împrumuturilor neremunerate legate de bancnotele euro care au făcut obiectul alimentării anticipate, care nu au fost încă debitate (componentă a elementului de activ 6 din BA). |
| --- | --- |

(b)

trebuie reduse cu valoarea împrumuturilor neremunerate legate de bancnotele euro care au făcut obiectul alimentării anticipate, care nu au fost încă debitate (componentă a elementului de activ 6 din BA).

Ulterior anului substituirii monedei fiduciare cu moneda euro relevant, pentru fiecare BCN, «bancnote în circulație» înseamnă bancnote exprimate în euro, cu excluderea oricăror altor bancnote.

Dacă data substituirii monedei fiduciare cu moneda euro este o zi în care TARGET2 este închis, pasivul unei BCN care rezultă din bancnotele euro care au făcut obiectul alimentării anticipate în temeiul Orientării BCE/2006/9 și au intrat în circulație înainte de data substituirii monedei fiduciare cu moneda euro face parte din baza de calcul (ca parte a conturilor de corespondent din postul de pasiv 10.4 din BA) până ce pasivul devine parte a angajamentelor intra-Eurosistem care rezultă din tranzacții TARGET2.

| 2. | Angajamentele exprimate în euro față de instituțiile de credit din zona euro, legate de operațiunile de politică monetară, care includ oricare dintre următoarele elemente:






  (a) | conturi curente, inclusiv rezervele minime obligatorii conform articolului 19.1 din Statutul SEBC (postul de pasiv 2.1 din BA); |
| --- | --- | --- |

2.

Angajamentele exprimate în euro față de instituțiile de credit din zona euro, legate de operațiunile de politică monetară, care includ oricare dintre următoarele elemente:

(a)

conturi curente, inclusiv rezervele minime obligatorii conform articolului 19.1 din Statutul SEBC (postul de pasiv 2.1 din BA);

| (b) | sume aflate în depozite în cadrul facilității de depozit din Eurosistem (postul de pasiv 2.2 din BA); |
| --- | --- |

(b)

sume aflate în depozite în cadrul facilității de depozit din Eurosistem (postul de pasiv 2.2 din BA);

| (c) | depozite la termen (postul de pasiv 2.3 din BA); |
| --- | --- |

(c)

depozite la termen (postul de pasiv 2.3 din BA);

| (d) | angajamente ce rezultă din operațiuni de reglaj fin sub formă de tranzacții reversibile (postul de pasiv 2.4 din BA); |
| --- | --- |

(d)

angajamente ce rezultă din operațiuni de reglaj fin sub formă de tranzacții reversibile (postul de pasiv 2.4 din BA);

| (e) | depozitele legate de apelurile în marjă (postul de pasiv 2.5 din BA). |
| --- | --- |

(e)

depozitele legate de apelurile în marjă (postul de pasiv 2.5 din BA).

| 3. | Pasive sub formă de depozite către contrapărțile Eurosistemului care nu și-au îndeplinit obligațiile, reclasificate de la postul de pasiv 2.1 din BA. |
| --- | --- |

3.

Pasive sub formă de depozite către contrapărțile Eurosistemului care nu și-au îndeplinit obligațiile, reclasificate de la postul de pasiv 2.1 din BA.

| 4. | Angajamente intra-Eurosistem ale BCN provenite din emisiunea BCE de certificate de creanță în temeiul capitolului 3.3 din anexa I la Orientarea BCE/2011/4 (1) (elementul de pasiv 10.2 din BA). |
| --- | --- |

4.

Angajamente intra-Eurosistem ale BCN provenite din emisiunea BCE de certificate de creanță în temeiul capitolului 3.3 din anexa I la Orientarea BCE/2011/4 (1) (elementul de pasiv 10.2 din BA).

| 5. | Angajamentele nete intra-Eurosistem aferente bancnotelor euro aflate în circulație, inclusiv cele rezultate din aplicarea articolului 4 din prezenta decizie (parte a postului de pasiv 10.3 din BA). |
| --- | --- |

5.

Angajamentele nete intra-Eurosistem aferente bancnotelor euro aflate în circulație, inclusiv cele rezultate din aplicarea articolului 4 din prezenta decizie (parte a postului de pasiv 10.3 din BA).

| 6. | Angajamentele nete intra-Eurosistem rezultate din tranzacții TARGET2 remunerate la o rată de referință (parte din postul de pasiv 10.4 din BA). |
| --- | --- |

6.

Angajamentele nete intra-Eurosistem rezultate din tranzacții TARGET2 remunerate la o rată de referință (parte din postul de pasiv 10.4 din BA).

| 7. | Dobânda acumulată înregistrată la sfârșit de trimestru de fiecare BCN pentru angajamentele de politică monetară cu scadența la un an sau mai mult (parte din postul de pasiv 12.2 din BA). |
| --- | --- |

7.

Dobânda acumulată înregistrată la sfârșit de trimestru de fiecare BCN pentru angajamentele de politică monetară cu scadența la un an sau mai mult (parte din postul de pasiv 12.2 din BA).

| B. | Valoarea bazei de calcul a fiecărei BCN se calculează în conformitate cu principiile și normele contabile armonizate prevăzute de Orientarea BCE/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Valoarea bazei de calcul a fiecărei BCN se calculează în conformitate cu principiile și normele contabile armonizate prevăzute de Orientarea BCE/2010/20.

---

(1)  Orientarea BCE/2011/14 din 20 septembrie 2011 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (JO L 331, 14.12.2011, p. 1).”

1

---

ANEXA II

„ANEXA II

ACTIVE IDENTIFICABILE

| A. | Activele identificabile includ, cu excluderea oricărui alt element:






  1. | Acordarea de împrumuturi în euro instituțiilor de credit din zona euro în legătură cu operațiunile de politică monetară (postul de activ 5 din BA). |
| --- | --- | --- |

A.

Activele identificabile includ, cu excluderea oricărui alt element:

1.

Acordarea de împrumuturi în euro instituțiilor de credit din zona euro în legătură cu operațiunile de politică monetară (postul de activ 5 din BA).

| 2. | Titluri de valoare deținute în scopuri de politică monetară (postul de activ 7.1 din BA). |
| --- | --- |

2.

Titluri de valoare deținute în scopuri de politică monetară (postul de activ 7.1 din BA).

| 3. | Creanțe intra-Eurosistem echivalente transferului de active din rezervele valutare, altele decât aurul, către BCE în temeiul articolului 30 din Statutul SEBC (parte din postul de activ 9.2 din BA). |
| --- | --- |

3.

Creanțe intra-Eurosistem echivalente transferului de active din rezervele valutare, altele decât aurul, către BCE în temeiul articolului 30 din Statutul SEBC (parte din postul de activ 9.2 din BA).

| 4. | Creanțe nete intra-Eurosistem aferente bancnotelor euro aflate în circulație, inclusiv cele rezultate din aplicarea articolului 4 din prezenta decizie (parte a postului de activ 9.4 din BA). |
| --- | --- |

4.

Creanțe nete intra-Eurosistem aferente bancnotelor euro aflate în circulație, inclusiv cele rezultate din aplicarea articolului 4 din prezenta decizie (parte a postului de activ 9.4 din BA).

| 5. | Creanțe nete intra-Eurosistem rezultate din tranzacții TARGET2 remunerate la rata de referință (parte din postul de activ 9.5 din BA). |
| --- | --- |

5.

Creanțe nete intra-Eurosistem rezultate din tranzacții TARGET2 remunerate la rata de referință (parte din postul de activ 9.5 din BA).

| 6. | Aur, inclusiv creanțe legate de aurul transferat la BCE, într-o cantitate care să permită fiecărei BCN să identifice o anumită proporție din aurul său care corespunde aplicării cotei sale în grila de repartiție pentru capitalul subscris la cantitatea totală de aur identificat de toate BCN (postul de activ 1 și parte din postul de activ 9.2 din BA).
  În sensul prezentei decizii, valoarea aurului este stabilită pe baza prețului în euro pentru o uncie fină de aur de la 31 decembrie 2002. |
| --- | --- |

6.

Aur, inclusiv creanțe legate de aurul transferat la BCE, într-o cantitate care să permită fiecărei BCN să identifice o anumită proporție din aurul său care corespunde aplicării cotei sale în grila de repartiție pentru capitalul subscris la cantitatea totală de aur identificat de toate BCN (postul de activ 1 și parte din postul de activ 9.2 din BA).

În sensul prezentei decizii, valoarea aurului este stabilită pe baza prețului în euro pentru o uncie fină de aur de la 31 decembrie 2002.

| 7. | Creanțe rezultate din bancnotele euro care au făcut obiectul alimentării anticipate în conformitate cu Orientarea BCE/2006/9 și care ulterior au intrat în circulație înainte de data substituirii monedei fiduciare cu moneda euro (parte a postului de activ 4.1 din BA până la data substituirii monedei fiduciare cu moneda euro și, după aceea, parte din conturile de corespondent în cadrul postului de activ 9.5 din BA), dar numai până când creanțele respective devin parte a creanțelor intra-Eurosistem rezultate din tranzacțiile TARGET2. |
| --- | --- |

7.

Creanțe rezultate din bancnotele euro care au făcut obiectul alimentării anticipate în conformitate cu Orientarea BCE/2006/9 și care ulterior au intrat în circulație înainte de data substituirii monedei fiduciare cu moneda euro (parte a postului de activ 4.1 din BA până la data substituirii monedei fiduciare cu moneda euro și, după aceea, parte din conturile de corespondent în cadrul postului de activ 9.5 din BA), dar numai până când creanțele respective devin parte a creanțelor intra-Eurosistem rezultate din tranzacțiile TARGET2.

| 8. | Creanțe exigibile care rezultă din neîndeplinirea obligațiilor de către contrapărțile Eurosistemului în contextul operațiunilor de credit din Eurosistem, și/sau active financiare sau creanțe (în raport cu terți) alocate și/sau dobândite în contextul valorificării garanțiilor oferite de contrapărțile Eurosistemului care nu și-au îndeplinit obligațiile în contextul operațiunilor de credit din Eurosistem reclasificate de la postul de activ 5 din BA (parte a postului de activ 11.6 din BA). |
| --- | --- |

8.

Creanțe exigibile care rezultă din neîndeplinirea obligațiilor de către contrapărțile Eurosistemului în contextul operațiunilor de credit din Eurosistem, și/sau active financiare sau creanțe (în raport cu terți) alocate și/sau dobândite în contextul valorificării garanțiilor oferite de contrapărțile Eurosistemului care nu și-au îndeplinit obligațiile în contextul operațiunilor de credit din Eurosistem reclasificate de la postul de activ 5 din BA (parte a postului de activ 11.6 din BA).

| 9. | Dobânda acumulată înregistrată la sfârșit de trimestru de fiecare BCN pentru activele rezultate din operațiunile de politică monetară cu scadența la un an sau mai mult (parte din postul de activ 11.5 din BA). |
| --- | --- |

9.

Dobânda acumulată înregistrată la sfârșit de trimestru de fiecare BCN pentru activele rezultate din operațiunile de politică monetară cu scadența la un an sau mai mult (parte din postul de activ 11.5 din BA).

| B. | Valoarea activelor identificabile ale fiecărei BCN se calculează în conformitate cu principiile și normele contabile armonizate prevăzute de Orientarea BCE/2010/20.” |
| --- | --- |

B.

Valoarea activelor identificabile ale fiecărei BCN se calculează în conformitate cu principiile și normele contabile armonizate prevăzute de Orientarea BCE/2010/20.”

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/24

---

DECIZIA (UE) 2015/298 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 15 decembrie 2014

privind distribuirea provizorie a venitului Băncii Centrale Europene (BCE/2014/57)

(reformare)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 33,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2010/24 (1) prevede modul în care Banca Centrală Europeană (BCE) distribuie către BCN: (a) venitul rezultat din bancnotele euro în circulație realizat în fiecare exercițiu financiar; și (b) venitul provenit din titlurile de valoare achiziționate în cadrul programului privind piețele titlurilor de valoare (SMP) realizat în fiecare exercițiu financiar. |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2010/24 (1) prevede modul în care Banca Centrală Europeană (BCE) distribuie către BCN: (a) venitul rezultat din bancnotele euro în circulație realizat în fiecare exercițiu financiar; și (b) venitul provenit din titlurile de valoare achiziționate în cadrul programului privind piețele titlurilor de valoare (SMP) realizat în fiecare exercițiu financiar.

| (2) | Decizia BCE/2010/24 trebuie să fie modificată pentru a lua în calcul distribuirea provizorie a venitului BCE rezultat din achiziționarea de obligațiuni garantate și de titluri garantate cu active în conformitate cu Decizia BCE/2014/40 (2) și cu Decizia BCE/2014/45 (3). În consecință, ar trebui să se procedeze la o reformare în scopul clarității. |
| --- | --- |

(2)

Decizia BCE/2010/24 trebuie să fie modificată pentru a lua în calcul distribuirea provizorie a venitului BCE rezultat din achiziționarea de obligațiuni garantate și de titluri garantate cu active în conformitate cu Decizia BCE/2014/40 (2) și cu Decizia BCE/2014/45 (3). În consecință, ar trebui să se procedeze la o reformare în scopul clarității.

| (3) | Decizia BCE/2010/29 (4) stabilește repartizarea între BCN a bancnotelor euro aflate în circulație proporțional cu cotele vărsate de acestea la capitalul BCE. Articolul 4 din Decizia BCE/2010/29 și anexa la acea decizie alocă BCE 8 % din valoarea totală a bancnotelor euro aflate în circulație. BCE deține creanțe intra-Eurosistem asupra BCN proporțional cu cotele lor din grila de repartiție pentru capitalul subscris, pentru o valoare echivalentă cu valoarea bancnotelor euro pe care le emite. |
| --- | --- |

(3)

Decizia BCE/2010/29 (4) stabilește repartizarea între BCN a bancnotelor euro aflate în circulație proporțional cu cotele vărsate de acestea la capitalul BCE. Articolul 4 din Decizia BCE/2010/29 și anexa la acea decizie alocă BCE 8 % din valoarea totală a bancnotelor euro aflate în circulație. BCE deține creanțe intra-Eurosistem asupra BCN proporțional cu cotele lor din grila de repartiție pentru capitalul subscris, pentru o valoare echivalentă cu valoarea bancnotelor euro pe care le emite.

| (4) | În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Decizia BCE/2010/23 (5), soldurile intra-Eurosistem aferente bancnotelor euro aflate în circulație se remunerează la rata de referință. În temeiul articolului 2 alineatul (3) din Decizia BCE/2010/23 această remunerare se decontează prin plăți Target2. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Decizia BCE/2010/23 (5), soldurile intra-Eurosistem aferente bancnotelor euro aflate în circulație se remunerează la rata de referință. În temeiul articolului 2 alineatul (3) din Decizia BCE/2010/23 această remunerare se decontează prin plăți Target2.

| (5) | Considerentul 7 din Decizia BCE/2010/23 prevede că venitul obținut de BCE din remunerarea creanțelor sale intra-Eurosistem asupra BCN corespunzătoare părții deținute din bancnotele euro în circulație ar trebui să fie, în principiu, distribuit către BCN în mod proporțional cu cotele deținute de respectivele bănci în grila de repartiție pentru capitalul subscris și în același exercițiu financiar în care este obținut venitul, în conformitate cu deciziile Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

(5)

Considerentul 7 din Decizia BCE/2010/23 prevede că venitul obținut de BCE din remunerarea creanțelor sale intra-Eurosistem asupra BCN corespunzătoare părții deținute din bancnotele euro în circulație ar trebui să fie, în principiu, distribuit către BCN în mod proporțional cu cotele deținute de respectivele bănci în grila de repartiție pentru capitalul subscris și în același exercițiu financiar în care este obținut venitul, în conformitate cu deciziile Consiliului guvernatorilor.

| (6) | De asemenea, venitul BCE provenit din titluri de valoare achiziționate în cadrul SMP, din cel de al treilea program de achiziționare de obligațiuni garantate (denumit în continuare „CBPP3”) și din programul de achiziționare de titluri garantate cu active (ABSPP) ar trebui să fie, în principiu, distribuit către BCN în mod proporțional cu cotele deținute de respectivele bănci din grila de repartiție pentru capitalul subscris și în același exercițiu financiar în care este obținut venitul. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, venitul BCE provenit din titluri de valoare achiziționate în cadrul SMP, din cel de al treilea program de achiziționare de obligațiuni garantate (denumit în continuare „CBPP3”) și din programul de achiziționare de titluri garantate cu active (ABSPP) ar trebui să fie, în principiu, distribuit către BCN în mod proporțional cu cotele deținute de respectivele bănci din grila de repartiție pentru capitalul subscris și în același exercițiu financiar în care este obținut venitul.

| (7) | Atunci când distribuie venitul BCE aferent bancnotelor euro aflate în circulație și venitul BCE provenit din titluri de valoare achiziționate în cadrul SMP, din CBPP3 și din ABSPP, BCE ar trebui să țină seama de o estimare a rezultatului său financiar pentru exercițiul respectiv care să ia în calcul necesitatea de a aloca fonduri în vederea constituirii unui provizion pentru riscul valutar, riscul ratei dobânzii, riscul de credit și riscul privind prețul aurului, precum și pentru disponibilitatea provizioanelor care ar putea fi eliberate pentru acoperirea unor cheltuieli anticipate. |
| --- | --- |

(7)

Atunci când distribuie venitul BCE aferent bancnotelor euro aflate în circulație și venitul BCE provenit din titluri de valoare achiziționate în cadrul SMP, din CBPP3 și din ABSPP, BCE ar trebui să țină seama de o estimare a rezultatului său financiar pentru exercițiul respectiv care să ia în calcul necesitatea de a aloca fonduri în vederea constituirii unui provizion pentru riscul valutar, riscul ratei dobânzii, riscul de credit și riscul privind prețul aurului, precum și pentru disponibilitatea provizioanelor care ar putea fi eliberate pentru acoperirea unor cheltuieli anticipate.

| (8) | Atunci când determină suma din profitul net al BCE care urmează să fie transferată în fondul general de rezervă în conformitate cu articolul 33.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), Consiliul guvernatorilor ar trebui să țină seama de faptul că orice parte din profitul în cauză care corespunde venitului rezultat din bancnotele euro în circulație și venitului provenit din titluri de valoare achiziționate în cadrul SMP, din CBPP3 și din ABSPP ar trebui să fie distribuită integral către BCN, |
| --- | --- |

(8)

Atunci când determină suma din profitul net al BCE care urmează să fie transferată în fondul general de rezervă în conformitate cu articolul 33.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), Consiliul guvernatorilor ar trebui să țină seama de faptul că orice parte din profitul în cauză care corespunde venitului rezultat din bancnotele euro în circulație și venitului provenit din titluri de valoare achiziționate în cadrul SMP, din CBPP3 și din ABSPP ar trebui să fie distribuită integral către BCN,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| (a) | „BCN” înseamnă banca centrală națională a unui stat membru a cărui monedă este euro; |
| --- | --- |

(a)

„BCN” înseamnă banca centrală națională a unui stat membru a cărui monedă este euro;

| (b) | „solduri intra-Eurosistem privind bancnotele euro în circulație” înseamnă creanțele și datoriile născute între BCE și o BCN și între o BCN și alte BCN, ca rezultat al aplicării articolului 4 din Decizia BCE/2010/29; |
| --- | --- |

(b)

„solduri intra-Eurosistem privind bancnotele euro în circulație” înseamnă creanțele și datoriile născute între BCE și o BCN și între o BCN și alte BCN, ca rezultat al aplicării articolului 4 din Decizia BCE/2010/29;

| (c) | „venitul BCE rezultat din bancnotele euro în circulație” înseamnă venitul obținut de BCE din remunerarea creanțelor sale intra-Eurosistem asupra BCN, corespunzătoare părții sale deținute din bancnotele euro în circulație, ca rezultat al aplicării articolului 2 din Decizia BCE/2010/23; |
| --- | --- |

(c)

„venitul BCE rezultat din bancnotele euro în circulație” înseamnă venitul obținut de BCE din remunerarea creanțelor sale intra-Eurosistem asupra BCN, corespunzătoare părții sale deținute din bancnotele euro în circulație, ca rezultat al aplicării articolului 2 din Decizia BCE/2010/23;

| (d) | „venitul BCE provenit din titluri de valoare” înseamnă venitul net provenit din achiziționarea de către BCE (i) de titluri de valoare în cadrul SMP în conformitate cu Decizia BCE/2010/5 (6); (ii) de obligațiuni garantate în cadrul CBPP3 în conformitate cu Decizia BCE/2014/40; și (iii) de titluri garantate cu active în cadrul ABSPP în conformitate cu Decizia BCE/2014/45. |
| --- | --- |

(d)

„venitul BCE provenit din titluri de valoare” înseamnă venitul net provenit din achiziționarea de către BCE (i) de titluri de valoare în cadrul SMP în conformitate cu Decizia BCE/2010/5 (6); (ii) de obligațiuni garantate în cadrul CBPP3 în conformitate cu Decizia BCE/2014/40; și (iii) de titluri garantate cu active în cadrul ABSPP în conformitate cu Decizia BCE/2014/45.

Articolul 2

Distribuirea provizorie a venitului BCE rezultat din bancnotele euro în circulație și a venitului BCE provenit din titluri de valoare

(1)   Venitul BCE rezultat din bancnotele euro în circulație și venitul BCE provenit din titluri de valoare este datorat integral BCN în același exercițiu financiar în care este obținut și este distribuit BCN proporțional cu părțile lor vărsate la capitalul subscris al BCE.

(2)   În lipsa unei decizii contrare a Consiliului guvernatorilor, BCE distribuie către BCN venitul său rezultat din bancnotele euro în circulație și venitul său provenit din titlurile de valoare realizate în fiecare exercițiu financiar în ultima zi lucrătoare din luna ianuarie a anului următor.

(3)   Suma din venitul BCE rezultat din bancnotele euro în circulație poate fi redusă în conformitate cu orice decizie a Consiliului guvernatorilor pe baza Statutului SEBC, în temeiul cheltuielilor suportate de BCE în legătură cu emisiunea și prelucrarea bancnotelor euro.

Articolul 3

Derogare de la articolul 2

Prin derogare de la articolul 2, Consiliul guvernatorilor decide înainte de sfârșitul exercițiului financiar cu privire la necesitatea de a reține integral sau parțial venitul BCE menționat la articolul respectiv, în măsura necesară pentru a asigura faptul că valoarea venitului distribuit nu depășește profitul net al BCE pentru respectivul exercițiu financiar. O decizie în acest sens trebuie luată dacă, pe baza unei estimări justificate pregătite de Comitetul executiv, Consiliul guvernatorilor prevede că BCE va înregistra pierderi totale anuale sau va obține un profit net anual mai mic decât valoarea estimată a venitului său menționat la articolul 2. Consiliul guvernatorilor poate decide înainte de sfârșitul exercițiului financiar să transfere integral sau parțial venitul BCE menționat la articolul respectiv într-un provizion pentru riscul valutar, riscul ratei dobânzii, riscul de credit și riscul privind prețul aurului.

Articolul 4

Intrare în vigoare și abrogare

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la 31 decembrie 2014.

(2)   Decizia BCE/2010/24 se abrogă de la 31 decembrie 2014.

(3)   Trimiterile la Decizia BCE/2010/24 se interpretează ca trimiteri la prezenta decizie.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 decembrie 2014.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  Decizia BCE/2010/24 din 25 noiembrie 2010 privind distribuirea provizorie a venitului Băncii Centrale Europene rezultat din bancnotele euro în circulație și provenit din titlurile de valoare achiziționate în cadrul programului privind piețele titlurilor de valoare (JO L 6, 11.1.2011, p. 35).

1

(2)  Decizia BCE/2014/40 din 15 octombrie 2014 privind punerea în aplicare a celui de al treilea program de achiziționare de obligațiuni garantate (JO L 335, 22.11.2014, p. 22).

2

(3)  Decizia (UE) 2015/5 a Băncii Centrale Europene din 19 noiembrie 2014 privind punerea în aplicare a programului de achiziționare de titluri garantate cu active (ECB/2014/45) (JO L 1, 6.1.2015, p. 4).

3

(4)  Decizia BCE/2010/29 din 13 decembrie 2010 privind emisiunea de bancnote euro (JO L 35, 9.2.2011, p. 26).

4

(5)  Decizia BCE/2010/23 din 25 noiembrie 2010 privind repartizarea venitului monetar al băncilor centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (JO L 35, 9.2.2011, p. 17).

5

(6)  Decizia BCE/2010/5 din 14 mai 2010 de instituire a unui program privind piețele titlurilor de valoare (JO L 124, 20.5.2010, p. 8).

6

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/27

---

DECIZIA (UE) 2015/299 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 10 februarie 2015

de modificare a Deciziei BCE/2014/34 privind măsuri legate de operațiuni țintite de refinanțare pe termen mai lung (ECB/2015/5)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 prima liniuță, articolul 12.1, articolul 18.1 a doua liniuță și articolul 34.1 a doua liniuță,

având în vedere Orientarea BCE/2011/14 din 20 septembrie 2011 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de executare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem.

| (2) | La 22 ianuarie 2015, pentru susținerea eficienței operațiunilor țintite de refinanțare pe termen mai lung (targeted longer-term refinancing operations) (TLTRO), Consiliul guvernatorilor a hotărât eliminarea marjei de 10 puncte de bază adăugate ratei pentru operațiunile principale de refinanțare (main refinancing operations) (MRO) pentru TLTRO ce urmează a fi desfășurate între martie 2015 și iunie 2016. Eliminarea marjei reflectă reducerea primelor temporale ale instrumentelor de finanțare bazate pe piață pentru instituții de la anunțarea TLTRO pe 5 iunie 2014. Decizia nu afectează rata dobânzii aplicată primelor TLTRO desfășurate în septembrie și decembrie 2014. Această rată rămâne neschimbată, respectiv este fixată pe durata fiecărei operațiuni la nivelul ratei pentru MRO prevalente la data anunțării licitației pentru TLTRO relevantă, plus o marjă fixă de 10 puncte de bază. |
| --- | --- |

(2)

La 22 ianuarie 2015, pentru susținerea eficienței operațiunilor țintite de refinanțare pe termen mai lung (targeted longer-term refinancing operations) (TLTRO), Consiliul guvernatorilor a hotărât eliminarea marjei de 10 puncte de bază adăugate ratei pentru operațiunile principale de refinanțare (main refinancing operations) (MRO) pentru TLTRO ce urmează a fi desfășurate între martie 2015 și iunie 2016. Eliminarea marjei reflectă reducerea primelor temporale ale instrumentelor de finanțare bazate pe piață pentru instituții de la anunțarea TLTRO pe 5 iunie 2014. Decizia nu afectează rata dobânzii aplicată primelor TLTRO desfășurate în septembrie și decembrie 2014. Această rată rămâne neschimbată, respectiv este fixată pe durata fiecărei operațiuni la nivelul ratei pentru MRO prevalente la data anunțării licitației pentru TLTRO relevantă, plus o marjă fixă de 10 puncte de bază.

| (3) | În plus, sunt necesare anumite mici corecturi ale Deciziei BCE/2014/34 (2). |
| --- | --- |

(3)

În plus, sunt necesare anumite mici corecturi ale Deciziei BCE/2014/34 (2).

| (4) | Prin urmare, Decizia BCE/2014/34 ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia BCE/2014/34 ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Modificări

Decizia BCE/2014/34 se modifică după cum urmează:

| 1. | articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 5
  Dobânzi
  În ceea ce privește TLTRO desfășurate în septembrie 2014 și decembrie 2014, rata dobânzii aplicabilă este fixată pe durata fiecărei operațiuni la nivelul ratei pentru operațiunile principale de refinanțare prevalente la data anunțării licitației pentru TLTRO relevantă, plus o marjă fixă de 10 puncte de bază. În ceea ce privește TLTRO desfășurate între martie 2015 și iunie 2016, rata dobânzii aplicabilă este fixată pe durata fiecărei operațiuni la nivelul ratei pentru operațiunile principale de refinanțare prevalente la data anunțării licitației pentru TLTRO relevantă.
  Dobânda se plătește în arierate la scadența operațiunii sau la rambursarea anticipată, astfel cum se prevede la articolele 6 și 7, după caz.”; |
| --- | --- |

1.

articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Dobânzi

În ceea ce privește TLTRO desfășurate în septembrie 2014 și decembrie 2014, rata dobânzii aplicabilă este fixată pe durata fiecărei operațiuni la nivelul ratei pentru operațiunile principale de refinanțare prevalente la data anunțării licitației pentru TLTRO relevantă, plus o marjă fixă de 10 puncte de bază. În ceea ce privește TLTRO desfășurate între martie 2015 și iunie 2016, rata dobânzii aplicabilă este fixată pe durata fiecărei operațiuni la nivelul ratei pentru operațiunile principale de refinanțare prevalente la data anunțării licitației pentru TLTRO relevantă.

Dobânda se plătește în arierate la scadența operațiunii sau la rambursarea anticipată, astfel cum se prevede la articolele 6 și 7, după caz.”

| 2. | în anexa I, la punctul 1 (Calcularea limitelor de creditare) al doilea tabel se înlocuiește cu următorul:








  „k | Luna TLTRO | Lună de referință pentru alocare | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Mar. 2015 | Ian. 2015 | NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLIan 2015 |
| 4 | Iun. 2015 | Apr. 2015 | NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLApr 2015 |
| 5 | Sept. 2015 | iulie 2015 | NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLIul 2015 |
| 6 | Dec. 2015 | Oct. 2015 | NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLOct 2015 |
| 7 | Mar. 2016 | Ian. 2016 | NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLIan 2016 |
| 8 | Iun. 2016 | Apr. 2016 | NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLApr 2016
  ” |

2.

în anexa I, la punctul 1 (Calcularea limitelor de creditare) al doilea tabel se înlocuiește cu următorul:

„k

Luna TLTRO

Lună de referință pentru alocare

CNLk

3

Mar. 2015

Ian. 2015

NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLIan 2015

4

Iun. 2015

Apr. 2015

NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLApr 2015

5

Sept. 2015

iulie 2015

NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLIul 2015

6

Dec. 2015

Oct. 2015

NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLOct 2015

7

Mar. 2016

Ian. 2016

NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLIan 2016

8

Iun. 2016

Apr. 2016

NLMai 2014
  - NLIun 2014
  - ... + NLApr 2016
  ”

;

| 3. | în anexa I, la punctul 2 (Calcularea rambursărilor anticipate obligatorii) formula pentru „Rambursarea anticipată obligatorie în septembrie 2016 a unui participant” se înlocuiește cu:
  „, if”; |
| --- | --- |

3.

în anexa I, la punctul 2 (Calcularea rambursărilor anticipate obligatorii) formula pentru „Rambursarea anticipată obligatorie în septembrie 2016 a unui participant” se înlocuiește cu:

„Formula, ifFormula”

| 4. | în anexa I, a treia notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru TLTRO care urmează a fi desfășurată în martie 2015 (k = 3), constrângerea este C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.”; |
| --- | --- |

4.

în anexa I, a treia notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru TLTRO care urmează a fi desfășurată în martie 2015 (k = 3), constrângerea este C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.”

| 5. | în anexa II, a patra notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:
  „Clasificarea sectorială a societăților holding ale societăților nefinanciare din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) a fost modificată în Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) pentru a reflecta modificările standardelor statistice internaționale. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33), societățile holding ale societăților nefinanciare sunt reclasificate ca societăți financiare. Raportarea TLTRO trebuie în principiu să corespundă cadrului statisticilor posturilor din bilanț: începând din decembrie 2014, datele nu ar trebui să acopere societățile holding și ar trebui transmise ajustări în mod corespunzător.”; |
| --- | --- |

5.

în anexa II, a patra notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:

„Clasificarea sectorială a societăților holding ale societăților nefinanciare din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) a fost modificată în Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) pentru a reflecta modificările standardelor statistice internaționale. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33), societățile holding ale societăților nefinanciare sunt reclasificate ca societăți financiare. Raportarea TLTRO trebuie în principiu să corespundă cadrului statisticilor posturilor din bilanț: începând din decembrie 2014, datele nu ar trebui să acopere societățile holding și ar trebui transmise ajustări în mod corespunzător.”

| 6. | în anexa II, a treisprezecea notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:
  „Efectele reclasificării societăților holding ale societăților nefinanciare ca societăți financiare, care a avut loc în decembrie 2014, ar trebui înregistrate la postul 3.2C.” |
| --- | --- |

6.

în anexa II, a treisprezecea notă de subsol se înlocuiește cu următorul text:

„Efectele reclasificării societăților holding ale societăților nefinanciare ca societăți financiare, care a avut loc în decembrie 2014, ar trebui înregistrate la postul 3.2C.”

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 10 februarie 2015.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 10 februarie 2015.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 331, 14.12.2011, p. 1.

1

(2)  Decizia BCE/2014/34 din 29 iulie 2014 privind măsuri legate de operațiuni țintite de refinanțare pe termen mai lung (JO L 258, 29.8.2014, p. 11).

2

---

| 25.2.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/29

---

DECIZIA (UE) 2015/300 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 10 februarie 2015

privind eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă (BCE/2015/6)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 127 alineatul (2) prima liniuță,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 3.1 prima liniuță, articolele 12.1 și 18, precum și articolul 34.1 a doua liniuță,

având în vedere Orientarea BCE/2011/14 din 20 septembrie 2011 privind instrumentele și procedurile de politică monetară ale Eurosistemului (1), în special punctele 1.6, 6.3.1, 6.3.2 și 6.4.2 din anexa I la aceasta,

având în vedere Orientarea BCE/2014/31 din 9 iulie 2014 privind măsuri suplimentare temporare legate de operațiunile de refinanțare din Eurosistem și eligibilitatea colateralului și de modificare a Orientării BCE/2007/9 (2), și în special articolul 1 alineatul (3) și articolele 6 și 8 din aceasta,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Criteriile standard în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea garanțiilor pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 18.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Banca Centrală Europeană (BCE) și băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „BCN”) pot desfășura operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață pe baza unor garanții corespunzătoare. Criteriile standard în temeiul cărora este stabilită eligibilitatea garanțiilor pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem sunt prevăzute în anexa I la Orientarea BCE/2011/14.

| (2) | În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de efectuare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. În temeiul punctului 6.3.1 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Eurosistemul își rezervă dreptul de a stabili dacă o emisiune, un emitent, un debitor sau un garant îndeplinește cerințele privind standardele înalte de creditare, pe baza oricăror informații pe care le poate considera pertinente. De asemenea, cerințele minime din Eurosistem referitoare la pragurile de calitate a creditelor sunt stabilite de normele privind Mecanismul Eurosistemului de evaluare a creditelor pentru active tranzacționabile, astfel cum sunt prevăzute la punctul 6.3.2 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul punctului 1.6 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Consiliul guvernatorilor poate schimba, în orice moment, instrumentele, condițiile, criteriile și procedurile de efectuare a operațiunilor de politică monetară din Eurosistem. În temeiul punctului 6.3.1 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, Eurosistemul își rezervă dreptul de a stabili dacă o emisiune, un emitent, un debitor sau un garant îndeplinește cerințele privind standardele înalte de creditare, pe baza oricăror informații pe care le poate considera pertinente. De asemenea, cerințele minime din Eurosistem referitoare la pragurile de calitate a creditelor sunt stabilite de normele privind Mecanismul Eurosistemului de evaluare a creditelor pentru active tranzacționabile, astfel cum sunt prevăzute la punctul 6.3.2 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14.

| (3) | Suspendarea cerințelor minime din Eurosistem referitoare la pragurile de calitate a creditelor în ceea ce privește titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă, decisă inițial de Consiliul guvernatorilor la 6 mai 2010, a fost o măsură excepțională și temporară care s-a bazat pe evaluarea pozitivă de către Consiliul guvernatorilor a conformității cu un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. La momentul respectiv, Consiliul guvernatorilor a avut în vedere faptul că Republica Elenă aprobase un program pe care acesta îl considera adecvat, astfel încât, din perspectiva gestionării riscului de credit, titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate de Republica Elenă mențineau un standard de calitate suficient pentru păstrarea eligibilității ca garanție pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, separat de orice evaluare externă a creditului. În plus, Consiliul guvernatorilor a luat în considerare angajamentul profund al guvernului elen de a pune în aplicare pe deplin programul respectiv (3). |
| --- | --- |

(3)

Suspendarea cerințelor minime din Eurosistem referitoare la pragurile de calitate a creditelor în ceea ce privește titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă, decisă inițial de Consiliul guvernatorilor la 6 mai 2010, a fost o măsură excepțională și temporară care s-a bazat pe evaluarea pozitivă de către Consiliul guvernatorilor a conformității cu un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. La momentul respectiv, Consiliul guvernatorilor a avut în vedere faptul că Republica Elenă aprobase un program pe care acesta îl considera adecvat, astfel încât, din perspectiva gestionării riscului de credit, titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate de Republica Elenă mențineau un standard de calitate suficient pentru păstrarea eligibilității ca garanție pentru operațiunile de politică monetară din Eurosistem, separat de orice evaluare externă a creditului. În plus, Consiliul guvernatorilor a luat în considerare angajamentul profund al guvernului elen de a pune în aplicare pe deplin programul respectiv (3).

| (4) | În temeiul articolului 8 din Orientarea BCE/2014/31, pragul de calitate a creditului din Eurosistem nu se aplică titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de administrațiile centrale ale statelor membre din zona euro în cadrul unui program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional, cu excepția cazului în care Consiliul guvernatorilor decide că respectivul stat membru nu mai îndeplinește condiționalitatea prevăzută de programul de susținere financiară și/sau de programul macroeconomic. Potrivit articolului 1 alineatul (3) din aceeași orientare, în sensul articolului 6 alineatul (1) și al articolului 8 din această orientare, Republica Elenă este considerată un stat membru din zona euro care respectă un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 8 din Orientarea BCE/2014/31, pragul de calitate a creditului din Eurosistem nu se aplică titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de administrațiile centrale ale statelor membre din zona euro în cadrul unui program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional, cu excepția cazului în care Consiliul guvernatorilor decide că respectivul stat membru nu mai îndeplinește condiționalitatea prevăzută de programul de susținere financiară și/sau de programul macroeconomic. Potrivit articolului 1 alineatul (3) din aceeași orientare, în sensul articolului 6 alineatul (1) și al articolului 8 din această orientare, Republica Elenă este considerată un stat membru din zona euro care respectă un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional.

| (5) | Pe baza informațiilor disponibile, Consiliul guvernatorilor a procedat la o evaluare în urma căreia a constatat că, în prezent, nu mai este posibil să se presupună că reevaluarea din cadrul programului Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional va avea un rezultat pozitiv în ceea ce privește Republica Elenă. Prin urmare, se consideră că Republica Elenă nu mai îndeplinește condiționalitatea programului și, astfel, nu mai sunt îndeplinite condițiile privind suspendarea temporară a pragurilor de calitate a creditului din Eurosistem în ceea ce privește aceste titluri, astfel cum sunt prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Orientarea BCE/2014/31. În consecință, Consiliul guvernatorilor decide că pragurile de calitate a creditului din Eurosistem se aplică în ceea ce privește titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă, |
| --- | --- |

(5)

Pe baza informațiilor disponibile, Consiliul guvernatorilor a procedat la o evaluare în urma căreia a constatat că, în prezent, nu mai este posibil să se presupună că reevaluarea din cadrul programului Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional va avea un rezultat pozitiv în ceea ce privește Republica Elenă. Prin urmare, se consideră că Republica Elenă nu mai îndeplinește condiționalitatea programului și, astfel, nu mai sunt îndeplinite condițiile privind suspendarea temporară a pragurilor de calitate a creditului din Eurosistem în ceea ce privește aceste titluri, astfel cum sunt prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din Orientarea BCE/2014/31. În consecință, Consiliul guvernatorilor decide că pragurile de calitate a creditului din Eurosistem se aplică în ceea ce privește titlurile de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă

(1)   În sensul articolului 6 alineatul (1) și al articolului 8 din Orientarea BCE/2014/31, nu se mai consideră că Republica Elenă respectă un program al Uniunii Europene sau al Fondului Monetar Internațional.

(2)   Cerințele minime prevăzute de Eurosistem referitoare la pragurile de calitate a creditelor, astfel cum sunt prevăzute de normele privind Mecanismul Eurosistemului de evaluare a creditelor pentru anumite active tranzacționabile de la punctul 6.3.2 din anexa I la Orientarea BCE/2011/14, se aplică în cazul titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate pe deplin de Republica Elenă.

(3)   În cazul oricărei neconcordanțe între prezenta decizie, Orientarea BCE/2011/14 și Orientarea BCE/2014/31, astfel cum sunt puse în aplicare la nivel național de către BCN, cea dintâi are prioritate.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la 11 februarie 2015.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 10 februarie 2015.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 331, 14.12.2011, p. 1.

1

(2)  JO L 240, 13.8.2014, p. 28.

2

(3)  A se vedea considerentul 4 al Deciziei BCE/2010/3 din 6 mai 2010 privind măsurile cu caracter temporar referitoare la eligibilitatea titlurilor de creanță tranzacționabile emise sau garantate de guvernul elen (JO L 117, 11.5.2010, p. 102).

3

---