# Europos Sąjungos C 50/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 50 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. vasario 12d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 50

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. vasario 12d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | TARYBA |
| 2015/C 050/01 | Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 2/2015, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energijąTarybos priimta 2014 m. gruodžio 9 d. (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 050/02 | Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 2/2015, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją | 26 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

TARYBA

2015/C 050/01

Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 2/2015, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energijąTarybos priimta 2014 m. gruodžio 9 d. (
  1
  )

1

1

2015/C 050/02

Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 2/2015, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

TARYBA

| 12.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 50/1

---

PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTA TARYBOS POZICIJA (ES) Nr. 2/2015,

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją

Tarybos priimta 2014 m. gruodžio 9 d.

(Tekstas svarbus EEE)

(2015/C 50/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį ir 114 straipsnį, siejant su šios direktyvos 1 straipsnio 3–13 dalimis ir 2 straipsnio 5–7 dalimis,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (3) 3 straipsnio 4 dalimi kiekviena valstybė narė turi užtikrinti, kad 2020 m. jų atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Biodegalų maišymas – vienas iš metodų, kuriais valstybės narės gali naudotis šiam tikslui pasiekti; tikimasi, kad jį taikant įnašas šioje srityje bus didžiausias; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (3) 3 straipsnio 4 dalimi kiekviena valstybė narė turi užtikrinti, kad 2020 m. jų atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Biodegalų maišymas – vienas iš metodų, kuriais valstybės narės gali naudotis šiam tikslui pasiekti; tikimasi, kad jį taikant įnašas šioje srityje bus didžiausias;

| (2) | atsižvelgiant į Sąjungos tikslą toliau mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir į tai, kad kelių transporte naudojami degalai smarkiai prisideda prie tokio dujų išmetimo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB (4) 7a straipsnio 2 dalimi valstybės narės turi reikalauti, kad degalų ar energijos tiekėjai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. bent 6 % sumažintų Sąjungoje kelių transporto priemonėse, ne keliais judančiose mašinose, žemės ar miškų ūkio traktoriuose arba pramoginiuose laivuose, kai jie ne jūroje, naudojamų degalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energijos vienetui. Biodegalų maišymas – vienas iš metodų, kuriais gali naudotis iškastinio kuro tiekėjai, siekdami sumažinti tiekiamo iškastinio kuro taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į Sąjungos tikslą toliau mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir į tai, kad kelių transporte naudojami degalai smarkiai prisideda prie tokio dujų išmetimo, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB (4) 7a straipsnio 2 dalimi valstybės narės turi reikalauti, kad degalų ar energijos tiekėjai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. bent 6 % sumažintų Sąjungoje kelių transporto priemonėse, ne keliais judančiose mašinose, žemės ar miškų ūkio traktoriuose arba pramoginiuose laivuose, kai jie ne jūroje, naudojamų degalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energijos vienetui. Biodegalų maišymas – vienas iš metodų, kuriais gali naudotis iškastinio kuro tiekėjai, siekdami sumažinti tiekiamo iškastinio kuro taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą;

| (3) | Direktyva 2009/28/EB nustato tvarumo kriterijus, kuriuos turi atitikti biodegalai ir skystieji bioproduktai, kad juos būtų galima įskaičiuoti siekiant toje direktyvoje nustatytų planinių rodiklių ir kad jiems būtų galima taikyti viešosios paramos schemas. Kriterijai apima reikalavimus dėl minimalaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, kuris turi būti pasiektas naudojant biodegalus ir skystuosius bioproduktus, palyginti su iškastiniu kuru. Tokie pat tvarumo kriterijai biodegalams nustatyti Direktyvoje 98/70/EB; |
| --- | --- |

(3)

Direktyva 2009/28/EB nustato tvarumo kriterijus, kuriuos turi atitikti biodegalai ir skystieji bioproduktai, kad juos būtų galima įskaičiuoti siekiant toje direktyvoje nustatytų planinių rodiklių ir kad jiems būtų galima taikyti viešosios paramos schemas. Kriterijai apima reikalavimus dėl minimalaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, kuris turi būti pasiektas naudojant biodegalus ir skystuosius bioproduktus, palyginti su iškastiniu kuru. Tokie pat tvarumo kriterijai biodegalams nustatyti Direktyvoje 98/70/EB;

| (4) | kai ganyklos ar žemės ūkio paskirties žemė, anksčiau naudotos maisto ir pašarų pluošto rinkų reikmėms tenkinti, pradedamos naudoti biodegalų gamybai, minėtų ne degalų sektorių paklausa vis tiek turės būti patenkinta intensyvinant dabartinę gamybą arba gamybos reikmėms pradedant naudoti kitą ne žemės ūkio paskirties žemę. Pastarasis atvejis yra netiesioginis žemės paskirties keitimas, o kai tai susiję su dideles anglies atsargas turinčios žemės paskirties keitimu, gali būti išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Todėl direktyvos 98/70/EB ir 2009/28/EB turėtų būti iš dalies pakeistos siekiant įtraukti nuostatas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, atsižvelgiant į tai, kad dabartiniai biodegalai daugiausiai gaminami iš pasėlių, auginamų žemės ūkio paskirties žemėje; |
| --- | --- |

(4)

kai ganyklos ar žemės ūkio paskirties žemė, anksčiau naudotos maisto ir pašarų pluošto rinkų reikmėms tenkinti, pradedamos naudoti biodegalų gamybai, minėtų ne degalų sektorių paklausa vis tiek turės būti patenkinta intensyvinant dabartinę gamybą arba gamybos reikmėms pradedant naudoti kitą ne žemės ūkio paskirties žemę. Pastarasis atvejis yra netiesioginis žemės paskirties keitimas, o kai tai susiję su dideles anglies atsargas turinčios žemės paskirties keitimu, gali būti išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Todėl direktyvos 98/70/EB ir 2009/28/EB turėtų būti iš dalies pakeistos siekiant įtraukti nuostatas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, atsižvelgiant į tai, kad dabartiniai biodegalai daugiausiai gaminami iš pasėlių, auginamų žemės ūkio paskirties žemėje;

| (5) | remiantis valstybių narių pateiktomis biodegalų paklausos prognozėmis ir numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo naudojant skirtingas biodegalų žaliavas, tikėtina, kad dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetama daug šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kad taip gali būti prarasta visa nauda, susijusi su tuo, kad naudojant atskirus biodegalus išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ar jos dalis. Taip yra dėl to, kad, kaip tikimasi, 2020 m. beveik visi biodegalai bus gaminami iš pasėlių, auginamų žemėje, kuri galėtų būti naudojama maisto ir pašarų rinkų reikmėms tenkinti. Siekiant sumažinti tokį išmetamą kiekį, tikslinga atitinkamai skirti pasėlių grupes, tokias kaip aliejiniai augalai, cukrūs ir javai ir kiti krakmolingi augalai; |
| --- | --- |

(5)

remiantis valstybių narių pateiktomis biodegalų paklausos prognozėmis ir numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo naudojant skirtingas biodegalų žaliavas, tikėtina, kad dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetama daug šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kad taip gali būti prarasta visa nauda, susijusi su tuo, kad naudojant atskirus biodegalus išmetama mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ar jos dalis. Taip yra dėl to, kad, kaip tikimasi, 2020 m. beveik visi biodegalai bus gaminami iš pasėlių, auginamų žemėje, kuri galėtų būti naudojama maisto ir pašarų rinkų reikmėms tenkinti. Siekiant sumažinti tokį išmetamą kiekį, tikslinga atitinkamai skirti pasėlių grupes, tokias kaip aliejiniai augalai, cukrūs ir javai ir kiti krakmolingi augalai;

| (6) | siekiant išvengti specialiai padidintos perdirbimo liekanų gamybos pagrindinio produkto gamybos sąskaita skatinimo, perdirbimo liekanų apibrėžtis neturėtų būti taikoma liekanoms, kurios susidaro vykstant gamybos procesui, kuris buvo sąmoningai pakeistas tam tikslui; |
| --- | --- |

(6)

siekiant išvengti specialiai padidintos perdirbimo liekanų gamybos pagrindinio produkto gamybos sąskaita skatinimo, perdirbimo liekanų apibrėžtis neturėtų būti taikoma liekanoms, kurios susidaro vykstant gamybos procesui, kuris buvo sąmoningai pakeistas tam tikslui;

| (7) | tikėtina, kad iš atsinaujinančių šaltinių pagaminti skystieji degalai bus reikalingi transporto sektoriui, kad jame būtų galima sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Pažangieji biodegalai, pvz., gaminami iš atliekų ir dumblių, padeda smarkiai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o su jų naudojimu susijusi netiesioginio žemės paskirties keitimo rizika yra maža; be to, juos gaminant tiesiogiai nekonkuruojama su maisto ir pašarų rinkomis dėl žemės ūkio paskirties žemės. Todėl tikslinga skatinti gaminti daugiau tokių pažangiųjų biodegalų, nes šiuo metu jie nėra plačiai prieinami rinkoje; iš dalies dėl konkurencijos dėl viešųjų subsidijų su įsitvirtinusiomis biodegalų gamybos iš maistinių augalų technologijomis. Kiekviena valstybė narė turėtų skatinti tokių pažangiųjų biodegalų vartojimą, nacionaliniu lygiu nustatydamos teisiškai neprivalomus papildomus planinius rodiklius vykdant įpareigojimą užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Taip pat tikslinga, kad valstybės narės 2020 m. pateiktų ataskaitas apie tai, kaip pavyko pasiekti minėtus nacionalinius papildomus planinius rodiklius (tų ataskaitų apibendrinamoji ataskaita turėtų būti paskelbta), siekiant įvertinti pagal šią direktyvą nustatytų priemonių veiksmingumą pažangiųjų biodegalų skatinimo priemonėmis mažinant riziką, kad dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo bus išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Tokie pažangieji biodegalai ir jų skatinimas ir toliau turėtų būti svarbūs po 2020 m. mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro transporto sektoriuje ir plėtojant mažo anglies dioksido kiekio transporto technologijas; |
| --- | --- |

(7)

tikėtina, kad iš atsinaujinančių šaltinių pagaminti skystieji degalai bus reikalingi transporto sektoriui, kad jame būtų galima sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Pažangieji biodegalai, pvz., gaminami iš atliekų ir dumblių, padeda smarkiai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o su jų naudojimu susijusi netiesioginio žemės paskirties keitimo rizika yra maža; be to, juos gaminant tiesiogiai nekonkuruojama su maisto ir pašarų rinkomis dėl žemės ūkio paskirties žemės. Todėl tikslinga skatinti gaminti daugiau tokių pažangiųjų biodegalų, nes šiuo metu jie nėra plačiai prieinami rinkoje; iš dalies dėl konkurencijos dėl viešųjų subsidijų su įsitvirtinusiomis biodegalų gamybos iš maistinių augalų technologijomis. Kiekviena valstybė narė turėtų skatinti tokių pažangiųjų biodegalų vartojimą, nacionaliniu lygiu nustatydamos teisiškai neprivalomus papildomus planinius rodiklius vykdant įpareigojimą užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Taip pat tikslinga, kad valstybės narės 2020 m. pateiktų ataskaitas apie tai, kaip pavyko pasiekti minėtus nacionalinius papildomus planinius rodiklius (tų ataskaitų apibendrinamoji ataskaita turėtų būti paskelbta), siekiant įvertinti pagal šią direktyvą nustatytų priemonių veiksmingumą pažangiųjų biodegalų skatinimo priemonėmis mažinant riziką, kad dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo bus išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Tokie pažangieji biodegalai ir jų skatinimas ir toliau turėtų būti svarbūs po 2020 m. mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro transporto sektoriuje ir plėtojant mažo anglies dioksido kiekio transporto technologijas;

| (8) | numatomi dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetami teršalų kiekiai, skiriasi dėl skirtingų duomenų šaltinių ir pagrindinių su žemės ūkio raida susijusių prielaidų, pavyzdžiui, žemės ūkio derliaus ir našumo tendencijų, priskyrimo šalutiniams produktams, pastebimo visuotinio žemės paskirties keitimo ir miškų naikinimo masto, kurių negali kontroliuoti biodegalų gamintojai. Nors dauguma biodegalų žaliavų gaminama Sąjungoje, numatomi dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetami teršalų kiekiai turėtų būti daugiausia išmetami už Sąjungos ribų, vietose, kur tikėtina, kad papildoma gamyba įmanoma mažiausiomis sąnaudomis. Visų pirma, su biodyzelino gamyba iš aliejinių augalų siejamam numatomam dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetamam teršalų kiekiui didelę įtaką daro prielaidos, susijusios su tropinių miškų paskirties keitimu ir durpynų drenažu už Sąjungos ribų, ir todėl svarbiausia užtikrinti, kad tokie duomenys ir prielaidos būtų peržiūrėti atsižvelgiant į naujausią turimą informaciją dėl žemės paskirties keitimo ir miškų naikinimo, be kita ko, užfiksuojant pažangą, padarytą tose srityse vykdant tarptautines programas. |
| --- | --- |

(8)

numatomi dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetami teršalų kiekiai, skiriasi dėl skirtingų duomenų šaltinių ir pagrindinių su žemės ūkio raida susijusių prielaidų, pavyzdžiui, žemės ūkio derliaus ir našumo tendencijų, priskyrimo šalutiniams produktams, pastebimo visuotinio žemės paskirties keitimo ir miškų naikinimo masto, kurių negali kontroliuoti biodegalų gamintojai. Nors dauguma biodegalų žaliavų gaminama Sąjungoje, numatomi dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetami teršalų kiekiai turėtų būti daugiausia išmetami už Sąjungos ribų, vietose, kur tikėtina, kad papildoma gamyba įmanoma mažiausiomis sąnaudomis. Visų pirma, su biodyzelino gamyba iš aliejinių augalų siejamam numatomam dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetamam teršalų kiekiui didelę įtaką daro prielaidos, susijusios su tropinių miškų paskirties keitimu ir durpynų drenažu už Sąjungos ribų, ir todėl svarbiausia užtikrinti, kad tokie duomenys ir prielaidos būtų peržiūrėti atsižvelgiant į naujausią turimą informaciją dėl žemės paskirties keitimo ir miškų naikinimo, be kita ko, užfiksuojant pažangą, padarytą tose srityse vykdant tarptautines programas.

| (9) | siekiant užtikrinti ilgalaikį biologinių pramonės sektorių konkurencingumą, pagal 2012 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ ir pagal 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“, kuriais skatinama integruotų ir diversifikuotų biologinio produktų perdirbimo įmonių statyba Europoje, didesnės paskatos pagal Direktyvą 2009/28/EB turėtų būti užtikrinamos taip, kad pirmenybė būtų teikiama biomasės žaliavų, kurios neturi didelės ekonominės vertės kitoms nei biodegalų gamybos reikmėms, naudojimui; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti ilgalaikį biologinių pramonės sektorių konkurencingumą, pagal 2012 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“ ir pagal 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“, kuriais skatinama integruotų ir diversifikuotų biologinio produktų perdirbimo įmonių statyba Europoje, didesnės paskatos pagal Direktyvą 2009/28/EB turėtų būti užtikrinamos taip, kad pirmenybė būtų teikiama biomasės žaliavų, kurios neturi didelės ekonominės vertės kitoms nei biodegalų gamybos reikmėms, naudojimui;

| (10) | vienas iš būdų spręsti daugelį sunkumų transporto sektoriuje, taip pat kituose energetikos sektoriuose, yra didesnis elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių, vartojimas. Todėl tikslinga nustatyti papildomų paskatų, kuriomis skatinama transporto sektoriuje vartoti iš atsinaujinančių išteklių pagamintą elektros energiją, ir padidinti dauginimo koeficientus, skirtus apskaičiuoti elektrifikuoto geležinkelių transporto ir elektrinių kelių transporto priemonių suvartotos iš atsinaujinančių išteklių pagamintos energijos dalį, siekiant padidinti jų naudojimą ir skverbimąsi į rinką; |
| --- | --- |

(10)

vienas iš būdų spręsti daugelį sunkumų transporto sektoriuje, taip pat kituose energetikos sektoriuose, yra didesnis elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių, vartojimas. Todėl tikslinga nustatyti papildomų paskatų, kuriomis skatinama transporto sektoriuje vartoti iš atsinaujinančių išteklių pagamintą elektros energiją, ir padidinti dauginimo koeficientus, skirtus apskaičiuoti elektrifikuoto geležinkelių transporto ir elektrinių kelių transporto priemonių suvartotos iš atsinaujinančių išteklių pagamintos energijos dalį, siekiant padidinti jų naudojimą ir skverbimąsi į rinką;

| (11) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB (5) padeda Sąjungai tapti labiau „perdirbančia visuomene“, kuri stengiasi išvengti atliekų susidarymo ir naudoti atliekas kaip išteklius. Atliekų hierarchija – tai iš esmės eiliškumo tvarka išdėstyta tai, kas laikoma geriausiu bendru sprendimu aplinkosaugos požiūriu atliekas reglamentuojančiuose teisės aktuose ir politikoje. Valstybės narės, vadovaudamosi atliekų hierarchija, turėtų remti perdirbamų atliekų naudojimą, siekdamos tapti atliekas perdirbančia visuomene, ir, kai tai įmanoma, neturėtų remti tokių perdirbamų atliekų šalinimo sąvartyne ar jų deginimo. Kai kurios iš žaliavų, dėl kurių kyla nedidelė netiesioginio žemės paskirties keitimo rizika, gali būti laikomos atliekomis. Tačiau jos vis dar gali būti naudojamos kitais tikslais, kurie Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje nustatytoje atliekų hierarchijoje būtų laikomi didesniu prioritetu nei energijos gavimas. Todėl valstybės narės, nustatydamos skatinamąsias priemones, kuriomis būtų propaguojami nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, arba priemones, kuriomis būtų kuo labiau sumažintos paskatos sukčiauti gaminant tokius biodegalus, turėtų atsižvelgti į atliekų hierarchijos principą, kad paskatos naudoti tokias biodegalų žaliavas nebūtų nukreiptos prieš pastangas mažinti atliekų kiekį ar didinti antrinį perdirbimą ir veiksmingiau bei tausiau naudoti turimus išteklius. Priemones, kurių jos imasi toje srityje, valstybės narės gali įtraukti į savo teikiamas ataskaitas pagal Direktyvą 2009/28/EB; |
| --- | --- |

(11)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB (5) padeda Sąjungai tapti labiau „perdirbančia visuomene“, kuri stengiasi išvengti atliekų susidarymo ir naudoti atliekas kaip išteklius. Atliekų hierarchija – tai iš esmės eiliškumo tvarka išdėstyta tai, kas laikoma geriausiu bendru sprendimu aplinkosaugos požiūriu atliekas reglamentuojančiuose teisės aktuose ir politikoje. Valstybės narės, vadovaudamosi atliekų hierarchija, turėtų remti perdirbamų atliekų naudojimą, siekdamos tapti atliekas perdirbančia visuomene, ir, kai tai įmanoma, neturėtų remti tokių perdirbamų atliekų šalinimo sąvartyne ar jų deginimo. Kai kurios iš žaliavų, dėl kurių kyla nedidelė netiesioginio žemės paskirties keitimo rizika, gali būti laikomos atliekomis. Tačiau jos vis dar gali būti naudojamos kitais tikslais, kurie Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje nustatytoje atliekų hierarchijoje būtų laikomi didesniu prioritetu nei energijos gavimas. Todėl valstybės narės, nustatydamos skatinamąsias priemones, kuriomis būtų propaguojami nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai, arba priemones, kuriomis būtų kuo labiau sumažintos paskatos sukčiauti gaminant tokius biodegalus, turėtų atsižvelgti į atliekų hierarchijos principą, kad paskatos naudoti tokias biodegalų žaliavas nebūtų nukreiptos prieš pastangas mažinti atliekų kiekį ar didinti antrinį perdirbimą ir veiksmingiau bei tausiau naudoti turimus išteklius. Priemones, kurių jos imasi toje srityje, valstybės narės gali įtraukti į savo teikiamas ataskaitas pagal Direktyvą 2009/28/EB;

| (12) | naujuose įrenginiuose pagamintiems biodegalams ir skystiesiems bioproduktams taikoma minimali išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo riba turėtų būti padidinta, siekiant užtikrinti geresnį jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio bendrą balansą, taip pat skatinti atsisakyti tolesnių investicijų į įrenginius, kurių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo rodikliai yra nepakankami. Šis padidinimas suteikia investicijų į biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos pajėgumus apsaugą pagal Direktyvos 2009/28/EB 19 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą; |
| --- | --- |

(12)

naujuose įrenginiuose pagamintiems biodegalams ir skystiesiems bioproduktams taikoma minimali išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo riba turėtų būti padidinta, siekiant užtikrinti geresnį jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio bendrą balansą, taip pat skatinti atsisakyti tolesnių investicijų į įrenginius, kurių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo rodikliai yra nepakankami. Šis padidinimas suteikia investicijų į biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos pajėgumus apsaugą pagal Direktyvos 2009/28/EB 19 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą;

| (13) | siekiant pasirengti perėjimui prie pažangiųjų biodegalų ir sumažinti bendrą netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį iki 2020 m., tikslinga apriboti iš maistinių augalų, nurodytų Direktyvos 2009/28/EB VIII priedo A dalyje ir Direktyvos 98/70EB V priedo A dalyje, gaminamų biodegalų ir skystųjų bioproduktų, kuriuos galima įskaičiuoti siekiant Direktyvoje 2009/28/EB nustatytų planinių rodiklių, kiekį, neapribojant bendro tokių biodegalų ir skystųjų bioproduktų naudojimo; |
| --- | --- |

(13)

siekiant pasirengti perėjimui prie pažangiųjų biodegalų ir sumažinti bendrą netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį iki 2020 m., tikslinga apriboti iš maistinių augalų, nurodytų Direktyvos 2009/28/EB VIII priedo A dalyje ir Direktyvos 98/70EB V priedo A dalyje, gaminamų biodegalų ir skystųjų bioproduktų, kuriuos galima įskaičiuoti siekiant Direktyvoje 2009/28/EB nustatytų planinių rodiklių, kiekį, neapribojant bendro tokių biodegalų ir skystųjų bioproduktų naudojimo;

| (14) | iš maistinių augalų gaminamų biodegalų ir skystųjų bioproduktų, kuriuos galima įskaičiuoti siekiant Direktyvoje 2009/28/EB nustatytų planinių rodiklių, kiekio ribojimas neturi poveikio valstybių narių galimybei pačioms spręsti, kaip užtikrinti šią nustatytą įprastų biodegalų dalį siekiant bendro 10 % planinio rodiklio. Todėl galimybė rinkai pateikti biodegalus, pagamintus įrenginiuose, kurie veikia iki 2013 m. pabaigos, neapribojama. Taigi ši direktyva neturi įtakos teisėtiems tokių įrenginių operatorių lūkesčiams; |
| --- | --- |

(14)

iš maistinių augalų gaminamų biodegalų ir skystųjų bioproduktų, kuriuos galima įskaičiuoti siekiant Direktyvoje 2009/28/EB nustatytų planinių rodiklių, kiekio ribojimas neturi poveikio valstybių narių galimybei pačioms spręsti, kaip užtikrinti šią nustatytą įprastų biodegalų dalį siekiant bendro 10 % planinio rodiklio. Todėl galimybė rinkai pateikti biodegalus, pagamintus įrenginiuose, kurie veikia iki 2013 m. pabaigos, neapribojama. Taigi ši direktyva neturi įtakos teisėtiems tokių įrenginių operatorių lūkesčiams;

| (15) | apie numatomą kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, turėtų būti nurodoma Komisijos ataskaitose apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmetamą naudojant biodegalus, pagal direktyvas 98/70/EB ir 2009/28/EB. Biodegalams, gaminamiems iš žaliavų, kurioms nereikia papildomos žemės (pvz., iš atliekų), turėtų būti nustatytas nulinis išmetimo veiksnys; |
| --- | --- |

(15)

apie numatomą kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, turėtų būti nurodoma Komisijos ataskaitose apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmetamą naudojant biodegalus, pagal direktyvas 98/70/EB ir 2009/28/EB. Biodegalams, gaminamiems iš žaliavų, kurioms nereikia papildomos žemės (pvz., iš atliekų), turėtų būti nustatytas nulinis išmetimo veiksnys;

| (16) | dėl intensyvesnių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir žinių perdavimo didėjantis derlingumas žemės ūkio sektoriuose, viršijantis lygius, kurie būtų vyravę tuo atveju, jei biodegalų gamybai iš maistinių ir pašarinių augalų nebūtų taikomos sistemos produktyvumui didinti, taip pat antrojo derliaus metinių augalų auginimas žemėje, kuri anksčiau nebuvo naudojama antrojo derliaus metinių augalų auginimui, gali padėti sušvelninti netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį. Tiek, kiek pasiektus netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikio švelninimo rezultatus nacionaliniu arba projektų lygiu galima kiekybiškai įvertinti, šia direktyva nustatytose priemonėse tokio produktyvumo padidinimas galėtų atsispindėti tiek sumažintomis apskaičiuotosiomis su netiesioginiu žemės paskirties keitimu susijusiomis išmetamųjų teršalų vertėmis, tiek biodegalų gamybos iš maistinių ir pašarinių augalų prisidėjimu siekiant 2020 m. tikslo, susijusio su energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalimi transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

(16)

dėl intensyvesnių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir žinių perdavimo didėjantis derlingumas žemės ūkio sektoriuose, viršijantis lygius, kurie būtų vyravę tuo atveju, jei biodegalų gamybai iš maistinių ir pašarinių augalų nebūtų taikomos sistemos produktyvumui didinti, taip pat antrojo derliaus metinių augalų auginimas žemėje, kuri anksčiau nebuvo naudojama antrojo derliaus metinių augalų auginimui, gali padėti sušvelninti netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį. Tiek, kiek pasiektus netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikio švelninimo rezultatus nacionaliniu arba projektų lygiu galima kiekybiškai įvertinti, šia direktyva nustatytose priemonėse tokio produktyvumo padidinimas galėtų atsispindėti tiek sumažintomis apskaičiuotosiomis su netiesioginiu žemės paskirties keitimu susijusiomis išmetamųjų teršalų vertėmis, tiek biodegalų gamybos iš maistinių ir pašarinių augalų prisidėjimu siekiant 2020 m. tikslo, susijusio su energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalimi transporto sektoriuje;

| (17) | savanoriškoms schemoms tenka vis svarbesnis vaidmuo suteikiant įrodymų apie atitiktį tvarumo reikalavimams, nustatytiems direktyvose 98/70/EB ir 2009/28/EB. Todėl tikslinga įgalioti Komisiją reikalauti, kad savanoriškos schemos, įskaitant tas, kurias Komisija jau pripažino pagal Direktyvos 98/70/EB 7c straipsnio 6 dalį ir Direktyvos 2009/28/EB 18 straipsnio 6 dalį, reguliariai teiktų savo veiklos ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai, kad būtų padidintas skaidrumas ir pagerinta Komisijos vykdoma priežiūra. Be to, teikiant tokias ataskaitas Komisija gautų būtiną informaciją, kad galėtų teikti ataskaitas dėl savanoriškų schemų veikimo, siekdama nustatyti geriausią praktiką ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl tolesnio tokios geriausios praktikos skatinimo; |
| --- | --- |

(17)

savanoriškoms schemoms tenka vis svarbesnis vaidmuo suteikiant įrodymų apie atitiktį tvarumo reikalavimams, nustatytiems direktyvose 98/70/EB ir 2009/28/EB. Todėl tikslinga įgalioti Komisiją reikalauti, kad savanoriškos schemos, įskaitant tas, kurias Komisija jau pripažino pagal Direktyvos 98/70/EB 7c straipsnio 6 dalį ir Direktyvos 2009/28/EB 18 straipsnio 6 dalį, reguliariai teiktų savo veiklos ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai, kad būtų padidintas skaidrumas ir pagerinta Komisijos vykdoma priežiūra. Be to, teikiant tokias ataskaitas Komisija gautų būtiną informaciją, kad galėtų teikti ataskaitas dėl savanoriškų schemų veikimo, siekdama nustatyti geriausią praktiką ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl tolesnio tokios geriausios praktikos skatinimo;

| (18) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sklandžiam vidaus rinkos veikimui, tikslinga patikslinti sąlygas, kuriomis savitarpio pripažinimo principas taikomas visoms pagal direktyvas 98/70/EB ir 2009/28/EB nustatytoms atitikties biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijams patikrinimo schemoms; |
| --- | --- |

(18)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sklandžiam vidaus rinkos veikimui, tikslinga patikslinti sąlygas, kuriomis savitarpio pripažinimo principas taikomas visoms pagal direktyvas 98/70/EB ir 2009/28/EB nustatytoms atitikties biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijams patikrinimo schemoms;

| (19) | nors biodegalų gamyba iš maistinių ir pašarinių augalų paprastai yra siejama su netiesioginio žemės paskirties keitimo rizika, yra ir išimčių. Valstybės narės ir Komisija turėtų skatinti rengti ir naudoti schemas, kuriomis būtų galima patikimai įrodyti, kad tam tikro kiekio biodegalų žaliavų išauginimas įgyvendinant tam tikrą projektą neišstūmė auginimo kitais tikslais. Toks atvejis, pavyzdžiui, galėtų būti, kai biodegalų pagaminama tiek, koks yra papildomos gamybos dėl investicijų į produktyvumo didinimą lygis, viršijantis lygius, kurie kitu atveju būtų buvę pasiekti, arba kai biodegalų gamyba vykdoma toje žemėje, kurioje buvo įvykdytas tiesioginis žemės paskirties keitimas, kuris neturėjo didelio neigiamo poveikio ankstesnėms tos žemės ekosistemos funkcijoms, įskaitant anglies atsargų ir biologinės įvairovės apsaugą; |
| --- | --- |

(19)

nors biodegalų gamyba iš maistinių ir pašarinių augalų paprastai yra siejama su netiesioginio žemės paskirties keitimo rizika, yra ir išimčių. Valstybės narės ir Komisija turėtų skatinti rengti ir naudoti schemas, kuriomis būtų galima patikimai įrodyti, kad tam tikro kiekio biodegalų žaliavų išauginimas įgyvendinant tam tikrą projektą neišstūmė auginimo kitais tikslais. Toks atvejis, pavyzdžiui, galėtų būti, kai biodegalų pagaminama tiek, koks yra papildomos gamybos dėl investicijų į produktyvumo didinimą lygis, viršijantis lygius, kurie kitu atveju būtų buvę pasiekti, arba kai biodegalų gamyba vykdoma toje žemėje, kurioje buvo įvykdytas tiesioginis žemės paskirties keitimas, kuris neturėjo didelio neigiamo poveikio ankstesnėms tos žemės ekosistemos funkcijoms, įskaitant anglies atsargų ir biologinės įvairovės apsaugą;

| (20) | tikslinga suderinti numatytųjų verčių naudojimo taisykles, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į gamintojus, kad ir kur būtų vykdoma gamyba. Nors trečiosioms šalims leidžiama naudoti numatytąsias vertes, Sąjungos gamintojai privalo taikyti faktines vertes, kai jos yra didesnės už numatytąsias vertes arba kai valstybė narė nepateikė ataskaitos ir dėl to padidėjo jos administracinė našta. Todėl dabartinės taisyklės turėtų būti supaprastintos, kad numatytosios vertės būtų naudojamos ne tik Sąjungos vietovėse, įtrauktose į Direktyvos 2009/28/EB 19 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 98/70/EB 7d straipsnio 2 dalyje minimus sąrašus; |
| --- | --- |

(20)

tikslinga suderinti numatytųjų verčių naudojimo taisykles, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į gamintojus, kad ir kur būtų vykdoma gamyba. Nors trečiosioms šalims leidžiama naudoti numatytąsias vertes, Sąjungos gamintojai privalo taikyti faktines vertes, kai jos yra didesnės už numatytąsias vertes arba kai valstybė narė nepateikė ataskaitos ir dėl to padidėjo jos administracinė našta. Todėl dabartinės taisyklės turėtų būti supaprastintos, kad numatytosios vertės būtų naudojamos ne tik Sąjungos vietovėse, įtrauktose į Direktyvos 2009/28/EB 19 straipsnio 2 dalyje ir Direktyvos 98/70/EB 7d straipsnio 2 dalyje minimus sąrašus;

| (21) | įsigaliojus Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), pagal direktyvas 2009/28/EB ir 98/70/EB Komisijai suteiktus įgaliojimus būtina suderinti su SESV 290 ir 291 straipsniais; |
| --- | --- |

(21)

įsigaliojus Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), pagal direktyvas 2009/28/EB ir 98/70/EB Komisijai suteiktus įgaliojimus būtina suderinti su SESV 290 ir 291 straipsniais;

| (22) | siekiant užtikrinti vienodas direktyvų 98/70/EB ir 2009/28/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6); |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti vienodas direktyvų 98/70/EB ir 2009/28/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6);

| (23) | siekiant sudaryti sąlygas Direktyvą 98/70/EB priderinti prie techninės ir mokslinės pažangos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl papildymo biodegalų gamybos būdams taikomomis apskaičiuotomis tipinėmis ir numatytosiomis vertėmis ir leidžiamų analitinių metodų, susijusių su degalų specifikacijomis, pritaikymu ir benzino, kurio sudėtyje yra bioetanolio, leidžiamu garų slėgio nuokrypiu; |
| --- | --- |

(23)

siekiant sudaryti sąlygas Direktyvą 98/70/EB priderinti prie techninės ir mokslinės pažangos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl papildymo biodegalų gamybos būdams taikomomis apskaičiuotomis tipinėmis ir numatytosiomis vertėmis ir leidžiamų analitinių metodų, susijusių su degalų specifikacijomis, pritaikymu ir benzino, kurio sudėtyje yra bioetanolio, leidžiamu garų slėgio nuokrypiu;

| (24) | siekiant sudaryti sąlygas Direktyvą 2009/28/EB priderinti prie techninės ir mokslinės pažangos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl galimo biodegalų žaliavų ir degalų, kurių dalis siekiant tos direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų planinių rodiklių turėtų būti laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę, sąrašo galimo papildymo ir taip pat papildymo apskaičiuotomis biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos būdams taikomomis tipinėmis ir numatytosiomis vertėmis. |
| --- | --- |

(24)

siekiant sudaryti sąlygas Direktyvą 2009/28/EB priderinti prie techninės ir mokslinės pažangos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl galimo biodegalų žaliavų ir degalų, kurių dalis siekiant tos direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų planinių rodiklių turėtų būti laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę, sąrašo galimo papildymo ir taip pat papildymo apskaičiuotomis biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos būdams taikomomis tipinėmis ir numatytosiomis vertėmis.

| (25) | ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi dėl direktyvų 98/70/EB ir 2009/28/EB taikymo, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(25)

ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi dėl direktyvų 98/70/EB ir 2009/28/EB taikymo, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (26) | Komisija turėtų įvertinti remiantis geriausiais ir naujausiais turimais moksliniais įrodymais, šia direktyva nustatytų priemonių efektyvumą ribojant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmestą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, ir ieškant galimybių tą poveikį toliau mažinti; |
| --- | --- |

(26)

Komisija turėtų įvertinti remiantis geriausiais ir naujausiais turimais moksliniais įrodymais, šia direktyva nustatytų priemonių efektyvumą ribojant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmestą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, ir ieškant galimybių tą poveikį toliau mažinti;

| (27) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (7) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimo apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose būtų paaiškinti direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitinkamų dalių ryšiai. Šios direktyvos atžvilgiu teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(27)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (7) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimo apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose būtų paaiškinti direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitinkamų dalių ryšiai. Šios direktyvos atžvilgiu teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (28) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. užtikrinti kelių transporto priemonių ir ne keliais judančių mašinų naudojamų degalų bendrąją rinką ir užtikrinti, kad būtų laikomasi minimalių aplinkos apsaugos kriterijų naudojant tuos degalus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(28)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. užtikrinti kelių transporto priemonių ir ne keliais judančių mašinų naudojamų degalų bendrąją rinką ir užtikrinti, kad būtų laikomasi minimalių aplinkos apsaugos kriterijų naudojant tuos degalus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (29) | todėl direktyvos 98/70/EB ir 2009/28/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, |
| --- | --- |

(29)

todėl direktyvos 98/70/EB ir 2009/28/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 98/70/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 98/70/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis papildomas šiais punktais:
  „10.   krakmolingi augalai– augalai, prie kurių priskiriami daugiausia javai (neatsižvelgiant į tai, ar naudojami tik grūdai, ar visas augalas, kaip tai yra žaliųjų kukurūzų atveju), gumbavaisiai bei šakniavaisiai (pavyzdžiui, bulvės, bulvinės saulėgrąžos, valgomieji batatai, valgomieji maniokai ir dioskorėjos) ir gumbasvogūniai (pavyzdžiui, valgomosios kolokazijos ir ksantosomos);
  11.   nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai– biodegalai, kurių žaliavos nėra išvardytos V priedo A dalyje arba yra išvardytos V priedo A dalyje, tačiau kurie buvo pagaminti taikant schemas, kuriomis mažinamas gamybos kitais nei biodegalų gamybos tikslais išstūmimas, ir kurie buvo pagaminti laikantis 7b straipsnyje išdėstytų biodegalų tvarumo kriterijų. Gali būti atsižvelgiama tik į tą žaliavų kiekį, kuris atitinka faktinį išstūmimo sumažinimą, kuris buvo pasiektas taikant schemą. Tokios schemos gali būti įgyvendinamos kaip individualūs projektai vietos lygiu arba kaip politikos priemonės, taikomos visoje valstybės narės ar trečiosios šalies teritorijoje ar jos dalyje. Gamybos kitais nei biodegalų gamybos tikslais išstūmimas gali būti sumažintas, jei taikant schemą vietovėje, kurioje ji taikoma, produktyvumas viršija lygius, kurie būtų vyravę, jei tokios produktyvumo skatinimo schemos nebūtų taikomos;
  12.   perdirbimo liekanos– medžiaga, kurios kaip galutinio (-ių) produkto (-ų) nesiekiama tiesiogiai pagaminti gamybos proceso metu; ji nėra pirminis gamybos proceso tikslas ir procesas nėra sąmoningai pakeistas tam, kad ji būtų gaminama;
  13.   žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanos– liekanos, kurios tiesiogiai gaunamos iš žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės; jos neapima liekanų, gaunamų iš susijusių pramonės šakų ar perdirbimo.“ |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis papildomas šiais punktais:

„10.   krakmolingi augalai– augalai, prie kurių priskiriami daugiausia javai (neatsižvelgiant į tai, ar naudojami tik grūdai, ar visas augalas, kaip tai yra žaliųjų kukurūzų atveju), gumbavaisiai bei šakniavaisiai (pavyzdžiui, bulvės, bulvinės saulėgrąžos, valgomieji batatai, valgomieji maniokai ir dioskorėjos) ir gumbasvogūniai (pavyzdžiui, valgomosios kolokazijos ir ksantosomos);

11.   nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai– biodegalai, kurių žaliavos nėra išvardytos V priedo A dalyje arba yra išvardytos V priedo A dalyje, tačiau kurie buvo pagaminti taikant schemas, kuriomis mažinamas gamybos kitais nei biodegalų gamybos tikslais išstūmimas, ir kurie buvo pagaminti laikantis 7b straipsnyje išdėstytų biodegalų tvarumo kriterijų. Gali būti atsižvelgiama tik į tą žaliavų kiekį, kuris atitinka faktinį išstūmimo sumažinimą, kuris buvo pasiektas taikant schemą. Tokios schemos gali būti įgyvendinamos kaip individualūs projektai vietos lygiu arba kaip politikos priemonės, taikomos visoje valstybės narės ar trečiosios šalies teritorijoje ar jos dalyje. Gamybos kitais nei biodegalų gamybos tikslais išstūmimas gali būti sumažintas, jei taikant schemą vietovėje, kurioje ji taikoma, produktyvumas viršija lygius, kurie būtų vyravę, jei tokios produktyvumo skatinimo schemos nebūtų taikomos;

12.   perdirbimo liekanos– medžiaga, kurios kaip galutinio (-ių) produkto (-ų) nesiekiama tiesiogiai pagaminti gamybos proceso metu; ji nėra pirminis gamybos proceso tikslas ir procesas nėra sąmoningai pakeistas tam, kad ji būtų gaminama;

13.   žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanos– liekanos, kurios tiesiogiai gaunamos iš žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės; jos neapima liekanų, gaunamų iš susijusių pramonės šakų ar perdirbimo.“

| 2) | 7a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Siekiant užtikrinti vienodą šio straipsnio įgyvendinimą, Komisija laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma:






  a) | šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų kito kuro nei biodegalai ir energijos būvio ciklo metu, kiekio apskaičiavimo metodika; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

7a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Siekiant užtikrinti vienodą šio straipsnio įgyvendinimą, Komisija laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma:

a)

šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų kito kuro nei biodegalai ir energijos būvio ciklo metu, kiekio apskaičiavimo metodika;

| b) | metodika, pagal kurią šio straipsnio 2 dalies tikslais anksčiau nei 2011 m. sausio 1 d. būtų aiškiai apibrėžtos pagrindinės degalų normos, grindžiamos iškastinio kuro būvio ciklo metu 2010 m. išmestu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu energijos vienetui; |
| --- | --- |

b)

metodika, pagal kurią šio straipsnio 2 dalies tikslais anksčiau nei 2011 m. sausio 1 d. būtų aiškiai apibrėžtos pagrindinės degalų normos, grindžiamos iškastinio kuro būvio ciklo metu 2010 m. išmestu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu energijos vienetui;

| c) | taisyklės, kuriomis būtų užtikrintas kuo vienodesnis požiūris į tai, kaip valstybės narės turi įgyvendinti šio straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

c)

taisyklės, kuriomis būtų užtikrintas kuo vienodesnis požiūris į tai, kaip valstybės narės turi įgyvendinti šio straipsnio 4 dalį;

| d) | elektrinių kelių transporto priemonių dalies apskaičiavimo metodika, kuri turi atitikti Direktyvos 2009/28/EB 3 straipsnio 4 dalį.“; |
| --- | --- |

d)

elektrinių kelių transporto priemonių dalies apskaičiavimo metodika, kuri turi atitikti Direktyvos 2009/28/EB 3 straipsnio 4 dalį.“;

| b) | papildoma šia dalimi:
  „6.   Teikdamos ataskaitas pagal 1 dalį, valstybės narės užtikrina, kad degalų tiekėjai kiekvienais metais informuotų valstybės narės paskirtą instituciją apie biodegalų gamybos būdus, biodegalų, gautų iš žaliavų, kurių kategorijos nurodytos V priedo A dalyje, kiekius ir būvio ciklo metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energijos vienetui. Valstybės narės tuos duomenis perduoda Komisijai.“ |
| --- | --- |

b)

papildoma šia dalimi:

„6.   Teikdamos ataskaitas pagal 1 dalį, valstybės narės užtikrina, kad degalų tiekėjai kiekvienais metais informuotų valstybės narės paskirtą instituciją apie biodegalų gamybos būdus, biodegalų, gautų iš žaliavų, kurių kategorijos nurodytos V priedo A dalyje, kiekius ir būvio ciklo metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energijos vienetui. Valstybės narės tuos duomenis perduoda Komisijai.“

| 3) | 7b straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalyje nurodytais tikslais, naudojimo turi būti bent 60 % biodegalų, pagamintų įrenginiuose, kuriuos eksploatuoti pradedama po ... (8), naudojimo atveju. Laikoma, kad įrenginys yra „eksploatuojamas“, jeigu jame jau vykdyta faktinė biodegalų gamyba.
  Įrenginių, kurie buvo eksploatuojami ... (8) ar anksčiau, atveju, 1 dalyje nurodytais tikslais, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis dėl biodegalų naudojimo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinamas bent 35 %, o nuo 2018 m. sausio 1 d. – bent 50 %.
  Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų naudojimo apskaičiuojamas pagal 7d straipsnio 1 dalį.“; |
| --- | --- | --- |

3)

7b straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalyje nurodytais tikslais, naudojimo turi būti bent 60 % biodegalų, pagamintų įrenginiuose, kuriuos eksploatuoti pradedama po ... (8), naudojimo atveju. Laikoma, kad įrenginys yra „eksploatuojamas“, jeigu jame jau vykdyta faktinė biodegalų gamyba.

Įrenginių, kurie buvo eksploatuojami ... (8) ar anksčiau, atveju, 1 dalyje nurodytais tikslais, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis dėl biodegalų naudojimo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinamas bent 35 %, o nuo 2018 m. sausio 1 d. – bent 50 %.

Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų naudojimo apskaičiuojamas pagal 7d straipsnio 1 dalį.“;

| b) | 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Siekiant užtikrinti vienodą šios dalies pirmos pastraipos c punkto taikymą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir arealai, pagal kuriuos nustatoma, kurioms pievoms tas punktas yra taikomas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekiant užtikrinti vienodą šios dalies pirmos pastraipos c punkto taikymą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir arealai, pagal kuriuos nustatoma, kurioms pievoms tas punktas yra taikomas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 4) | 7c straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisija pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šios dalies pirmose dviejose pastraipose nurodytos tinkamos bei svarbios informacijos sąrašą. Komisija visų pirma užtikrina, kad tokios informacijos teikimas nebūtų pernelyg didelė administracinė našta ūkio subjektams apskritai ar smulkiems ūkininkams, gamintojų organizacijoms ir kooperatyvams konkrečiai.“; |
| --- | --- | --- |

4)

7c straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šios dalies pirmose dviejose pastraipose nurodytos tinkamos bei svarbios informacijos sąrašą. Komisija visų pirma užtikrina, kad tokios informacijos teikimas nebūtų pernelyg didelė administracinė našta ūkio subjektams apskritai ar smulkiems ūkininkams, gamintojų organizacijoms ir kooperatyvams konkrečiai.“;

| b) | 5 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
  „4 dalyje nurodytos savanoriškos schemos (toliau – savanoriškos schemos) reguliariai, bent kartą per metus, skelbia jų nepriklausomam auditui naudojamų sertifikavimo įstaigų sąrašą, kiekvienos sertifikavimo įstaigos atveju nurodydamos, kurio subjekto ar nacionalinės valdžios institucijos ji yra pripažinta ir kuris subjektas ar nacionalinė valdžios institucija vykdo jos stebėseną.
  Visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija, remdamasi rizikos analize arba šio straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis, gali išsamiai išdėstyti nepriklausomo audito standartus ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„4 dalyje nurodytos savanoriškos schemos (toliau – savanoriškos schemos) reguliariai, bent kartą per metus, skelbia jų nepriklausomam auditui naudojamų sertifikavimo įstaigų sąrašą, kiekvienos sertifikavimo įstaigos atveju nurodydamos, kurio subjekto ar nacionalinės valdžios institucijos ji yra pripažinta ir kuris subjektas ar nacionalinė valdžios institucija vykdo jos stebėseną.

Visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija, remdamasi rizikos analize arba šio straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis, gali išsamiai išdėstyti nepriklausomo audito standartus ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų.“;

| c) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Sprendimai pagal šio straipsnio 4 dalį priimami laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Tokie sprendimai galioja ne ilgiau kaip penkerius metus.
  Komisija reikalauja, kad kiekviena savanoriška schema, dėl kurios priimtas sprendimas pagal 4 dalį, ne vėliau kaip ... (9) ir po to kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 d. Komisijai pateiktų ataskaitą dėl kiekvieno iš šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų punktų. Paprastai ataskaita teikiama už praėjusius kalendorinius metus. Pirmoji ataskaita apima bent šešių mėnesių laikotarpį nuo ... (10). Reikalavimas teikti ataskaitą taikomas tik toms savanoriškoms schemoms, kurios veikia jau bent 12 mėnesių.
  Ne vėliau kaip ... (11) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nagrinėjamos šios dalies antroje pastraipoje nurodytos ataskaitos, apžvelgiama, kaip veikia 4 dalyje nurodyti susitarimai arba savanoriškos schemos, dėl kurių yra priimtas sprendimas pagal šį straipsnį, ir nustatomi geriausios praktikos pavyzdžiai. Rengiant ataskaitą remiamasi geriausia turima informacija, įskaitant informaciją, gautą pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, ir praktine atitinkamų susitarimų arba schemų taikymo patirtimi. Ataskaitoje analizuojama: | bendrai:






  a) | auditų nepriklausomumas, sąlygos ir dažnumas, tiek atsižvelgiant į tai, kas nurodyta tais aspektais schemos dokumentuose tuo metu, kai Komisija atitinkamą schemą patvirtino, tiek palyginti su pramonės šakos geriausia praktika; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Sprendimai pagal šio straipsnio 4 dalį priimami laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Tokie sprendimai galioja ne ilgiau kaip penkerius metus.

Komisija reikalauja, kad kiekviena savanoriška schema, dėl kurios priimtas sprendimas pagal 4 dalį, ne vėliau kaip ... (9) ir po to kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 d. Komisijai pateiktų ataskaitą dėl kiekvieno iš šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų punktų. Paprastai ataskaita teikiama už praėjusius kalendorinius metus. Pirmoji ataskaita apima bent šešių mėnesių laikotarpį nuo ... (10). Reikalavimas teikti ataskaitą taikomas tik toms savanoriškoms schemoms, kurios veikia jau bent 12 mėnesių.

Ne vėliau kaip ... (11) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nagrinėjamos šios dalies antroje pastraipoje nurodytos ataskaitos, apžvelgiama, kaip veikia 4 dalyje nurodyti susitarimai arba savanoriškos schemos, dėl kurių yra priimtas sprendimas pagal šį straipsnį, ir nustatomi geriausios praktikos pavyzdžiai. Rengiant ataskaitą remiamasi geriausia turima informacija, įskaitant informaciją, gautą pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, ir praktine atitinkamų susitarimų arba schemų taikymo patirtimi. Ataskaitoje analizuojama:

bendrai:

a)

auditų nepriklausomumas, sąlygos ir dažnumas, tiek atsižvelgiant į tai, kas nurodyta tais aspektais schemos dokumentuose tuo metu, kai Komisija atitinkamą schemą patvirtino, tiek palyginti su pramonės šakos geriausia praktika;

| b) | prieinamumas, patirtis ir skaidrumas taikant metodus, pagal kuriuos nustatomi ir sprendžiami reikalavimų nesilaikymo atvejai, ypač kaip sprendžiami tie atvejai, kai schemos dalyviai padaro rimtus pažeidimus arba yra įtariami padarę rimtus pažeidimus; |
| --- | --- |

b)

prieinamumas, patirtis ir skaidrumas taikant metodus, pagal kuriuos nustatomi ir sprendžiami reikalavimų nesilaikymo atvejai, ypač kaip sprendžiami tie atvejai, kai schemos dalyviai padaro rimtus pažeidimus arba yra įtariami padarę rimtus pažeidimus;

| c) | skaidrumas, ypač atsižvelgiant į schemos prieinamumą, vertimų į taikytinas šalių ir regionų, kurie yra žaliavų kilmės šalys ir regionai, kalbas prieinamumas, galimybė susipažinti su sertifikuotų operatorių ir atitinkamų sertifikatų sąrašu ir audito ataskaitomis; |
| --- | --- |

c)

skaidrumas, ypač atsižvelgiant į schemos prieinamumą, vertimų į taikytinas šalių ir regionų, kurie yra žaliavų kilmės šalys ir regionai, kalbas prieinamumas, galimybė susipažinti su sertifikuotų operatorių ir atitinkamų sertifikatų sąrašu ir audito ataskaitomis;

| d) | suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, ypač konsultavimasis su čiabuvių ir vietos bendruomenėmis prieš priimant sprendimus kai rengiamos ir persvarstomos schemos, taip pat atliekant auditus, ir reagavimas, susijęs su jų įnašu; |
| --- | --- |

d)

suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, ypač konsultavimasis su čiabuvių ir vietos bendruomenėmis prieš priimant sprendimus kai rengiamos ir persvarstomos schemos, taip pat atliekant auditus, ir reagavimas, susijęs su jų įnašu;

| e) | bendras schemos patikimumas, ypač atsižvelgiant į taisykles dėl auditorių ir atitinkamų schemos institucijų akreditavimo, kvalifikacijos ir nepriklausomumo; |
| --- | --- |

e)

bendras schemos patikimumas, ypač atsižvelgiant į taisykles dėl auditorių ir atitinkamų schemos institucijų akreditavimo, kvalifikacijos ir nepriklausomumo;

| f) | schemos atnaujinimai atsižvelgiant į rinką, žaliavų ir sertifikuotų biodegalų kiekis pagal kilmės šalį ir rūšį, dalyvių skaičius; |
| --- | --- |

f)

schemos atnaujinimai atsižvelgiant į rinką, žaliavų ir sertifikuotų biodegalų kiekis pagal kilmės šalį ir rūšį, dalyvių skaičius;

| g) | tai, ar sistemą, pagal kurią atsekami atitikties tvarumo kriterijams, kurie numatomi dalyviui (-iams) pagal schemą, įrodymai, yra patogu naudoti ir ar ji yra veiksmingai įgyvendinama atsižvelgiant į sistemos paskirtį užkirsti kelią sukčiavimui, visų pirma nustatyti įtariamus sukčiavimo ir kitų pažeidimų atvejus, imtis su jais susijusių veiksmų bei tolesnių priemonių ir, atitinkamais atvejais, nustatytų sukčiavimo ar pažeidimų atvejų skaičius; |
| --- | --- |

g)

tai, ar sistemą, pagal kurią atsekami atitikties tvarumo kriterijams, kurie numatomi dalyviui (-iams) pagal schemą, įrodymai, yra patogu naudoti ir ar ji yra veiksmingai įgyvendinama atsižvelgiant į sistemos paskirtį užkirsti kelią sukčiavimui, visų pirma nustatyti įtariamus sukčiavimo ir kitų pažeidimų atvejus, imtis su jais susijusių veiksmų bei tolesnių priemonių ir, atitinkamais atvejais, nustatytų sukčiavimo ar pažeidimų atvejų skaičius;

| | ir konkrečiai:






  h) | subjektų galimybės gauti leidimą pripažinti ir stebėti sertifikavimo įstaigas; |
| --- | --- | --- |

ir konkrečiai:

h)

subjektų galimybės gauti leidimą pripažinti ir stebėti sertifikavimo įstaigas;

| i) | sertifikavimo įstaigų pripažinimo arba akreditavimo kriterijai; |
| --- | --- |

i)

sertifikavimo įstaigų pripažinimo arba akreditavimo kriterijai;

| j) | sertifikavimo įstaigų stebėsenos vykdymo taisyklės. |
| --- | --- |

j)

sertifikavimo įstaigų stebėsenos vykdymo taisyklės.

Valstybė narė apie savo nacionalinę schemą gali pranešti Komisijai. Komisija tokią schemą vertina pirmumo tvarka. Sprendimas dėl tokios nacionalinės schemos atitikties šioje direktyvoje nustatytoms sąlygoms priimamas laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros siekiant sudaryti palankesnes sąlygas atitikties biodegalų tvarumo kriterijams patikrinimo schemų savitarpio dvišaliam ir daugiašaliam pripažinimui. Jei sprendimas yra teigiamas, pagal šį straipsnį nustatytomis schemomis negali būti atsisakyta taikyti tos valstybės narės schemos savitarpio pripažinimą.“;

| d) | 8 dalis pakeičiama taip:
  „8.   Valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija išnagrinėja 7b straipsnio taikymą biodegalų šaltiniui ir pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą per šešis mėnesius nuo prašymo gavimo nusprendžia, ar atitinkama valstybė narė 7a straipsnio tikslais gali atsižvelgti į biodegalus iš to šaltinio.“ |
| --- | --- |

d)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija išnagrinėja 7b straipsnio taikymą biodegalų šaltiniui ir pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą per šešis mėnesius nuo prašymo gavimo nusprendžia, ar atitinkama valstybė narė 7a straipsnio tikslais gali atsižvelgti į biodegalus iš to šaltinio.“

| 5) | 7d straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
  „3.   Komisijai gali būti pranešama apie tipinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuris susidaro auginant žemės ūkio žaliavas, pateiktą ataskaitose, nurodytose 2 dalyje, valstybių narių atveju, o teritorijų, esančių už Sąjungos ribų, atveju – pranešama ataskaitose, lygiavertėse 2 dalyje nurodytosioms, kurias parengia kompetentingos įstaigos.
  4.   Komisija pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 3 dalyje nurodytose ataskaitose turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys, siekiant, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, susijusių su biodegalų žaliavų, kurios paprastai tose vietovėse auginamos 7b straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais auginimu, kiekį.
  5.   Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. ir po to kas dvejus metus Komisija parengia ataskaitą dėl IV priedo B ir E dalyse nustatytų apskaičiuotų tipinių ir numatytųjų verčių, ypač atkreipdama dėmesį į transporto ir perdirbimo pramonės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
  Jei pirmoje pastraipoje nurodytose ataskaitose nurodoma, kad remiantis naujausiais moksliniais įrodymais IV priedo B ir E dalyse nustatytas apskaičiuotas tipines ir numatytąsias vertes reikia patikslinti, Komisija prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“; |
| --- | --- | --- |

5)

7d straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Komisijai gali būti pranešama apie tipinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuris susidaro auginant žemės ūkio žaliavas, pateiktą ataskaitose, nurodytose 2 dalyje, valstybių narių atveju, o teritorijų, esančių už Sąjungos ribų, atveju – pranešama ataskaitose, lygiavertėse 2 dalyje nurodytosioms, kurias parengia kompetentingos įstaigos.

4.   Komisija pagal 11 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 3 dalyje nurodytose ataskaitose turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys, siekiant, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, susijusių su biodegalų žaliavų, kurios paprastai tose vietovėse auginamos 7b straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais auginimu, kiekį.

5.   Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. ir po to kas dvejus metus Komisija parengia ataskaitą dėl IV priedo B ir E dalyse nustatytų apskaičiuotų tipinių ir numatytųjų verčių, ypač atkreipdama dėmesį į transporto ir perdirbimo pramonės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

Jei pirmoje pastraipoje nurodytose ataskaitose nurodoma, kad remiantis naujausiais moksliniais įrodymais IV priedo B ir E dalyse nustatytas apskaičiuotas tipines ir numatytąsias vertes reikia patikslinti, Komisija prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“;

| b) | 6 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

6 dalis išbraukiama;

| c) | 7 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:
  „7.   Komisija nuolat peržiūri IV priedą, kad jis, jei tai pateisinama, būtų papildytas kitiems biodegalų gamybos būdams, naudojant tas pačias arba kitas žaliavas, apskaičiuotomis vertėmis. Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti IV priedo C dalyje nustatytos metodikos, visų pirma dėl:






  — | atliekų ir liekanų apskaitos metodo; |
| --- | --- | --- |

c)

7 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:

„7.   Komisija nuolat peržiūri IV priedą, kad jis, jei tai pateisinama, būtų papildytas kitiems biodegalų gamybos būdams, naudojant tas pačias arba kitas žaliavas, apskaičiuotomis vertėmis. Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti IV priedo C dalyje nustatytos metodikos, visų pirma dėl:

—

atliekų ir liekanų apskaitos metodo;

| — | šalutinių produktų apskaitos metodo; |
| --- | --- |

—

šalutinių produktų apskaitos metodo;

| — | kogeneracijos apskaitos metodo; ir |
| --- | --- |

—

kogeneracijos apskaitos metodo; ir

| — | žemės ūkio produktų liekanų priskyrimo šalutiniams produktams. |
| --- | --- |

—

žemės ūkio produktų liekanų priskyrimo šalutiniams produktams.

Biodyzelinui iš augalinių arba gyvūninių aliejų atliekų taikomos numatytosios vertės turi būti peržiūrėtos kuo greičiau. Tuo atveju, jei Komisijos atliktos peržiūros rezultatai rodo, kad reikėtų papildyti IV priedą, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais įrašomos, bet ne išbraukiamos ar ne iš dalies pakeičiamos, IV priedo A, B, D ir E dalyse nurodytos apskaičiuotos tipinės ir numatytosios biodegalų gamybos būdų, kurių konkrečios vertės dar neįtrauktos į tą priedą, vertės.“;

| d) | 8 dalis pakeičiama taip:
  „8.   Kai to reikia siekiant užtikrinti vienodą IV priedo C dalies 9 punkto taikymą, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatomos išsamios techninės specifikacijos ir apibrėžtys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

d)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Kai to reikia siekiant užtikrinti vienodą IV priedo C dalies 9 punkto taikymą, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatomos išsamios techninės specifikacijos ir apibrėžtys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 6) | 7e straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai, nurodytos 7b straipsnio 7 dalyje, 7c straipsnio 2 dalyje, 7c straipsnio 9 dalyje ir 7d straipsnio 4 ir 5 dalyse, taip pat ataskaitos ir informacija, pateikta pagal 7c straipsnio 3 dalies pirmą bei penktą pastraipas ir 7d straipsnio 2 dalį, ruošiamos ir pateikiamos siekiant Direktyvos 2009/28/EB ir šios direktyvos tikslų.“ |
| --- | --- |

6)

7e straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai, nurodytos 7b straipsnio 7 dalyje, 7c straipsnio 2 dalyje, 7c straipsnio 9 dalyje ir 7d straipsnio 4 ir 5 dalyse, taip pat ataskaitos ir informacija, pateikta pagal 7c straipsnio 3 dalies pirmą bei penktą pastraipas ir 7d straipsnio 2 dalį, ruošiamos ir pateikiamos siekiant Direktyvos 2009/28/EB ir šios direktyvos tikslų.“

| 7) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės, remdamosi atitinkamai I ir II prieduose nurodytais analizės metodais, stebi, kaip laikomasi 3 ir 4 straipsniuose nustatytų reikalavimų benzino ir dyzelino atžvilgiu.“; |
| --- | --- | --- |

7)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės, remdamosi atitinkamai I ir II prieduose nurodytais analizės metodais, stebi, kaip laikomasi 3 ir 4 straipsniuose nustatytų reikalavimų benzino ir dyzelino atžvilgiu.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų rugpjūčio 31 d. pateikia praėjusių kalendorinių metų nacionalinių degalų kokybės duomenų ataskaitą. Laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustato nacionalinių degalų kokybės duomenų santraukos pateikimo bendrą formą. Pirmoji ataskaita pateikiama ne vėliau kaip 2002 m. birželio 30 d. Nuo 2004 m. sausio 1 d. šios ataskaitos forma turi atitikti aprašytąją atitinkamame Europos standarte. Be to, valstybės narės praneša apie visą benzino ir dyzelino, kuriuo prekiaujama jų teritorijoje, kiekį ir apie bešvinio benzino ir dyzelino, kuriais yra prekiaujama ir kurių didžiausia sieros dalis – 10 mg/kg, kiekį. Valstybės narės kasmet informuoja ir apie tai, ar jų teritorijoje benzinu ir dyzelinu, kurių didžiausia sieros dalis – 10 mg/kg, yra prekiaujama išlaikant tinkamą pusiausvyrą geografiniu pagrindu.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų rugpjūčio 31 d. pateikia praėjusių kalendorinių metų nacionalinių degalų kokybės duomenų ataskaitą. Laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustato nacionalinių degalų kokybės duomenų santraukos pateikimo bendrą formą. Pirmoji ataskaita pateikiama ne vėliau kaip 2002 m. birželio 30 d. Nuo 2004 m. sausio 1 d. šios ataskaitos forma turi atitikti aprašytąją atitinkamame Europos standarte. Be to, valstybės narės praneša apie visą benzino ir dyzelino, kuriuo prekiaujama jų teritorijoje, kiekį ir apie bešvinio benzino ir dyzelino, kuriais yra prekiaujama ir kurių didžiausia sieros dalis – 10 mg/kg, kiekį. Valstybės narės kasmet informuoja ir apie tai, ar jų teritorijoje benzinu ir dyzelinu, kurių didžiausia sieros dalis – 10 mg/kg, yra prekiaujama išlaikant tinkamą pusiausvyrą geografiniu pagrindu.“

| 8) | 8a straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Atsižvelgdami į įvertinimo, atlikto taikant 1 dalyje nurodytą testavimo metodiką, rezultatus, Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, gali patikslinti 2 dalyje MMT kiekiui degaluose nustatytą ribą.“ |
| --- | --- |

8)

8a straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Atsižvelgdami į įvertinimo, atlikto taikant 1 dalyje nurodytą testavimo metodiką, rezultatus, Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, gali patikslinti 2 dalyje MMT kiekiui degaluose nustatytą ribą.“

| 9) | 9 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:






  „k) | Sąjungoje suvartojamų biodegalų gamybos būdus, kiekius ir būvio ciklo metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energijos vienetui, įskaitant numatomo kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, preliminarias vidutines vertes ir susijusį intervalą, nustatytą remiantis jautrumo analize pagal V priedą. Komisija padaro viešai prieinamais duomenis, susijusius su preliminariu numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, ir susijusiu intervalu, nustatytu remiantis jautrumo analize.“ |
| --- | --- | --- |

9)

9 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

„k)

Sąjungoje suvartojamų biodegalų gamybos būdus, kiekius ir būvio ciklo metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį energijos vienetui, įskaitant numatomo kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, preliminarias vidutines vertes ir susijusį intervalą, nustatytą remiantis jautrumo analize pagal V priedą. Komisija padaro viešai prieinamais duomenis, susijusius su preliminariu numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, ir susijusiu intervalu, nustatytu remiantis jautrumo analize.“

| 10) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „Leidžiamų analitinių metodų ir leidžiamų garų slėgio nuokrypių patikslinimo procedūra“; |
| --- | --- | --- |

10)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Leidžiamų analitinių metodų ir leidžiamų garų slėgio nuokrypių patikslinimo procedūra“;

| b) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Tiek, kiek tai būtina siekiant patikslinti leidžiamus analizės metodus, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų užtikrintas suderinamumas su patikslintais I ar II prieduose nurodytais Europos standartais. Komisijai taip pat pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų patikslinti III priede nustatyti leidžiami garų slėgio nuokrypiai (kPa), taikomi į benzino sudėtį įeinančiam etanolio kiekiui, neviršijant 3 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nustatytos ribos. Tokie deleguotieji aktai nedaro poveikio nuokrypiams, leistiniems pagal 3 straipsnio 4 dalį.“ |
| --- | --- |

b)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Tiek, kiek tai būtina siekiant patikslinti leidžiamus analizės metodus, Komisijai pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų užtikrintas suderinamumas su patikslintais I ar II prieduose nurodytais Europos standartais. Komisijai taip pat pagal 10a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų patikslinti III priede nustatyti leidžiami garų slėgio nuokrypiai (kPa), taikomi į benzino sudėtį įeinančiam etanolio kiekiui, neviršijant 3 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nustatytos ribos. Tokie deleguotieji aktai nedaro poveikio nuokrypiams, leistiniems pagal 3 straipsnio 4 dalį.“

| 11) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „10a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   7d straipsnio 7 dalyje ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... (12).
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7d straipsnio 7 dalyje ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 7d straipsnio 7 dalį ir 10 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ |
| --- | --- |

11)

Įterpiamas šis straipsnis:

„10a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7d straipsnio 7 dalyje ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... (12).

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7d straipsnio 7 dalyje ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 7d straipsnio 7 dalį ir 10 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

| 12) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:
  „11 straipsnis
  Komiteto procedūra
  1.   Išskyrus 2 dalyje nurodytus atvejus, Komisijai padeda Degalų kokybės komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (13).
  2.   Klausimais, susijusiais su biodegalų tvarumu pagal 7b, 7c ir 7d straipsnius, Komisijai padeda Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo komitetas, nurodytas Direktyvos 2009/28/EB 25 straipsnio 2 dalyje. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
  3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
  Jei komitetai nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa. |
| --- | --- |

12)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Išskyrus 2 dalyje nurodytus atvejus, Komisijai padeda Degalų kokybės komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (13).

2.   Klausimais, susijusiais su biodegalų tvarumu pagal 7b, 7c ir 7d straipsnius, Komisijai padeda Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo komitetas, nurodytas Direktyvos 2009/28/EB 25 straipsnio 2 dalyje. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jei komitetai nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

| 13) | IV priedas iš dalies keičiamas, o V priedu papildoma taip, kaip nurodyta šios direktyvos I priede. |
| --- | --- |

13)

IV priedas iš dalies keičiamas, o V priedu papildoma taip, kaip nurodyta šios direktyvos I priede.

2 straipsnis

Direktyvos 2009/28/EB daliniai pakeitimai

Direktyva 2009/28/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnio antra pastraipa papildoma šiais punktais:






  „p) | atliekos apibrėžiamos taip, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (14) 3 straipsnio 1 punkte; ši apibrėžtis neapima medžiagų, kurios buvo sąmoningai modifikuotos ar užterštos, kad atitiktų tą apibrėžtį; |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio antra pastraipa papildoma šiais punktais:

„p)

atliekos apibrėžiamos taip, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (14) 3 straipsnio 1 punkte; ši apibrėžtis neapima medžiagų, kurios buvo sąmoningai modifikuotos ar užterštos, kad atitiktų tą apibrėžtį;

| q) | krakmolingi augalai – augalai, prie kurių priskiriami daugiausia javai (neatsižvelgiant į tai, ar naudojami tik grūdai, ar visas augalas, kaip yra žaliųjų kukurūzų atveju), gumbavaisiai bei šakniavaisiai (pavyzdžiui, bulvės, bulvinės saulėgrąžos, valgomieji batatai, valgomieji maniokai ir dioskorėjos) ir gumbasvogūniai (pavyzdžiui, valgomosios kolokazijos ir ksantosomos); |
| --- | --- |

q)

krakmolingi augalai – augalai, prie kurių priskiriami daugiausia javai (neatsižvelgiant į tai, ar naudojami tik grūdai, ar visas augalas, kaip yra žaliųjų kukurūzų atveju), gumbavaisiai bei šakniavaisiai (pavyzdžiui, bulvės, bulvinės saulėgrąžos, valgomieji batatai, valgomieji maniokai ir dioskorėjos) ir gumbasvogūniai (pavyzdžiui, valgomosios kolokazijos ir ksantosomos);

| r) | lignoceliuliozės medžiagos – medžiagos, sudarytos iš lignino, celiuliozės ir hemiceliuliozės, pavyzdžiui, biomasė, gauta iš miškų, miškinių energetinių augalų ir miškininkystės pramonės liekanų bei atliekų; |
| --- | --- |

r)

lignoceliuliozės medžiagos – medžiagos, sudarytos iš lignino, celiuliozės ir hemiceliuliozės, pavyzdžiui, biomasė, gauta iš miškų, miškinių energetinių augalų ir miškininkystės pramonės liekanų bei atliekų;

| s) | nemaistinės celiuliozės medžiagos – žaliavos, daugiausia sudarytos iš celiuliozės ir hemiceliuliozės, o lignino jose yra mažiau nei lignoceliuliozės medžiagose; jos apima maistinių ir pašarinių augalų liekanas (pavyzdžiui, šiaudai, kukurūzų kotai, išaižos ir kevalai), žolinius energetinius augalus, kuriuose yra mažai krakmolo (pavyzdžiui, sora, miskantai, didžioji arundinarija), gamybines atliekas (įskaitant maistinių ir pašarinių augalų liekanas išgavus augalinius aliejus, cukrus, krakmolus ir proteiną) ir iš biologinių atliekų gautas medžiagas; |
| --- | --- |

s)

nemaistinės celiuliozės medžiagos – žaliavos, daugiausia sudarytos iš celiuliozės ir hemiceliuliozės, o lignino jose yra mažiau nei lignoceliuliozės medžiagose; jos apima maistinių ir pašarinių augalų liekanas (pavyzdžiui, šiaudai, kukurūzų kotai, išaižos ir kevalai), žolinius energetinius augalus, kuriuose yra mažai krakmolo (pavyzdžiui, sora, miskantai, didžioji arundinarija), gamybines atliekas (įskaitant maistinių ir pašarinių augalų liekanas išgavus augalinius aliejus, cukrus, krakmolus ir proteiną) ir iš biologinių atliekų gautas medžiagas;

| t) | perdirbimo liekanos – medžiaga, kurios kaip galutinio (-ių) produkto (-ų) nesiekiama tiesiogiai pagaminti gamybos proceso metu; ji nėra pirminis gamybos proceso tikslas ir procesas nėra sąmoningai pakeistas tam, kad ji būtų gaminama; |
| --- | --- |

t)

perdirbimo liekanos – medžiaga, kurios kaip galutinio (-ių) produkto (-ų) nesiekiama tiesiogiai pagaminti gamybos proceso metu; ji nėra pirminis gamybos proceso tikslas ir procesas nėra sąmoningai pakeistas tam, kad ji būtų gaminama;

| u) | žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanos – liekanos, kurios tiesiogiai gaunamos iš žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės; jos neapima liekanų, gaunamų iš susijusių pramonės šakų ar perdirbimo; |
| --- | --- |

u)

žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanos – liekanos, kurios tiesiogiai gaunamos iš žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės; jos neapima liekanų, gaunamų iš susijusių pramonės šakų ar perdirbimo;

| v) | nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai ir skystieji bioproduktai – biodegalai ir skystieji bioproduktai, kurių žaliavos nėra išvardytos VIII priedo A dalyje arba yra išvardytos VIII priedo A dalyje, tačiau jie buvo pagaminti taikant schemas, kuriomis mažinamas gamybos kitais nei biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos tikslais išstūmimas, ir kurie buvo pagaminti laikantis 17 straipsnyje nustatytų biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijų. Gali būti atsižvelgiama tik į tą žaliavų kiekį, kuris atitinka faktinį išstūmimo sumažinimą, kuris buvo pasiektas taikant schemą. Tokios schemos gali būti įgyvendinamos kaip individualūs projektai vietos lygiu arba kaip politikos priemonės, taikomos visoje valstybės narės ar trečiosios šalies teritorijoje ar jos dalyje. Gamybos kitais nei biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos tikslais išstūmimas gali būti sumažintas, jei taikant schemą vietovėje, kurioje ji taikoma, produktyvumas viršija lygius, kurie būtų vyravę, jei tokios produktyvumo skatinimo schemos nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

v)

nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliantys biodegalai ir skystieji bioproduktai – biodegalai ir skystieji bioproduktai, kurių žaliavos nėra išvardytos VIII priedo A dalyje arba yra išvardytos VIII priedo A dalyje, tačiau jie buvo pagaminti taikant schemas, kuriomis mažinamas gamybos kitais nei biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos tikslais išstūmimas, ir kurie buvo pagaminti laikantis 17 straipsnyje nustatytų biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijų. Gali būti atsižvelgiama tik į tą žaliavų kiekį, kuris atitinka faktinį išstūmimo sumažinimą, kuris buvo pasiektas taikant schemą. Tokios schemos gali būti įgyvendinamos kaip individualūs projektai vietos lygiu arba kaip politikos priemonės, taikomos visoje valstybės narės ar trečiosios šalies teritorijoje ar jos dalyje. Gamybos kitais nei biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos tikslais išstūmimas gali būti sumažintas, jei taikant schemą vietovėje, kurioje ji taikoma, produktyvumas viršija lygius, kurie būtų vyravę, jei tokios produktyvumo skatinimo schemos nebūtų taikomos.

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Siekiant laikytis šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų planinių rodiklių, didžiausia bendra biodegalų ir skystųjų bioproduktų, pagamintų iš javų ir kitų krakmolingų augalų, cukrų ir aliejinių augalų, dalis turi būti ne didesnė kaip energijos kiekis, atitinkantis 4 dalies d punkte nustatytą didžiausią dalį.“; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Siekiant laikytis šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų planinių rodiklių, didžiausia bendra biodegalų ir skystųjų bioproduktų, pagamintų iš javų ir kitų krakmolingų augalų, cukrų ir aliejinių augalų, dalis turi būti ne didesnė kaip energijos kiekis, atitinkantis 4 dalies d punkte nustatytą didžiausią dalį.“;

| b) | 4 dalies antra pastraipa iš dalies keičiama taip:






  i) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | pirmos pastraipos tikslais apskaičiuojant vardiklį, t. y. visą transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekį, įskaičiuojamas tik benzinas, dyzelinas, biodegalai, sunaudoti kelių ir geležinkelių transporte, ir elektros energija, įskaitant elektros energiją, sunaudotą gaminant atsinaujinantį nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį kurą;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

4 dalies antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

i)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

pirmos pastraipos tikslais apskaičiuojant vardiklį, t. y. visą transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekį, įskaičiuojamas tik benzinas, dyzelinas, biodegalai, sunaudoti kelių ir geležinkelių transporte, ir elektros energija, įskaitant elektros energiją, sunaudotą gaminant atsinaujinantį nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį kurą;“;

| ii) | b punktas papildomas šiuo sakiniu:
  „Šis punktas nedaro poveikio šios dalies d punktui ir 17 straipsnio 1 dalies a punktui;“; |
| --- | --- |

ii)

b punktas papildomas šiuo sakiniu:

„Šis punktas nedaro poveikio šios dalies d punktui ir 17 straipsnio 1 dalies a punktui;“;

| iii) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | a ir b punktų tikslais apskaičiuodamos elektros energijos, kuri gaminama iš atsinaujinančių išteklių ir naudojama visų rūšių elektrinėse kelių transporto priemonėse bei gaminant atsinaujinantį nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį kurą, dalį valstybės narės gali pasirinkti elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių dalies Sąjungoje vidurkį arba jų pačių pagamintos elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių dalį, nustatytą prieš dvejus metus iki atitinkamų metų. Be to, apskaičiuojant elektrifikuoto geležinkelio transporto suvartotos elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių kiekį, laikoma, kad tas suvartotas kiekis yra 2,5 karto didesnis nei faktinės elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių sąnaudos. Apskaičiuojant elektrinių kelių transporto priemonių suvartotos elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių kiekį, kaip nurodyta b punkte, laikoma, kad tas suvartotas kiekis yra penkis kartus didesnis nei faktinės elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių sąnaudos;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

a ir b punktų tikslais apskaičiuodamos elektros energijos, kuri gaminama iš atsinaujinančių išteklių ir naudojama visų rūšių elektrinėse kelių transporto priemonėse bei gaminant atsinaujinantį nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį kurą, dalį valstybės narės gali pasirinkti elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių dalies Sąjungoje vidurkį arba jų pačių pagamintos elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių dalį, nustatytą prieš dvejus metus iki atitinkamų metų. Be to, apskaičiuojant elektrifikuoto geležinkelio transporto suvartotos elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių kiekį, laikoma, kad tas suvartotas kiekis yra 2,5 karto didesnis nei faktinės elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių sąnaudos. Apskaičiuojant elektrinių kelių transporto priemonių suvartotos elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių kiekį, kaip nurodyta b punkte, laikoma, kad tas suvartotas kiekis yra penkis kartus didesnis nei faktinės elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių sąnaudos;“;

| iv) | papildoma šiais punktais:






  „d) | apskaičiuojant biodegalus skaitiklyje, iš javų bei kitų krakmolingų augalų, cukrų ir aliejinių augalų pagamintų biodegalų energijos dalis turi būti ne didesnė kaip 7 % galutinio transporto sektoriuje valstybėse narėse 2020 m. suvartojamo energijos kiekio; |
| --- | --- | --- |

iv)

papildoma šiais punktais:

„d)

apskaičiuojant biodegalus skaitiklyje, iš javų bei kitų krakmolingų augalų, cukrų ir aliejinių augalų pagamintų biodegalų energijos dalis turi būti ne didesnė kaip 7 % galutinio transporto sektoriuje valstybėse narėse 2020 m. suvartojamo energijos kiekio;

| e) | valstybės narės siekia tikslo, kad jų teritorijoje būtų sunaudojama mažiausia biodegalų, pagamintų iš žaliavų ir kitų degalų, išvardytų IX priedo A dalyje, dalis. Todėl kiekviena valstybė narė nusistato nacionalinį planinį rodiklį, kurį ji stengiasi pasiekti. Rekomenduojama tokio rodiklio vertė yra 0,5 procentinio punkto energetinės vertės, sudarančios atsinaujinančių išteklių energijos dalį, kuri bus sunaudojama visų rūšių transporto priemonėse 2020 m., kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, kurią turi atitikti biodegalai, pagaminti iš žaliavų ir kitų degalų, išvardytų IX priedo A dalyje, ir kuri laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę pagal šios pastraipos f punktą ir IX priedo A dalį. Be to, biodegalai, pagaminti iš IX priede neišvardytų žaliavų, kurios, kaip nustatė kompetentingos nacionalinės institucijos, yra atliekos, liekanos, nemaistinės celiuliozės medžiagos ir lignoceliuliozės medžiagos, ir prieš priimant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES (15)
   (16) yra naudojami veikiančiuose įrenginiuose, gali būti įskaičiuoti į nacionalinį planinį rodiklį.
  Valstybės narės gali nusistatyti žemesnį nei 0,5 procentinio punkto rekomenduojama vertė nacionalinį planinį rodiklį dėl vienos ar kelių toliau išvardytų priežasčių:






  i) | dėl objektyvių veiksnių, pavyzdžiui, riboto tvarios biodegalų ir kitų degalų gamybos iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų potencialo arba ribotos tokių biodegalų už ekonomiškai efektyvią kainą pasiūlos rinkoje, atsižvelgdamos į Direktyvos 2014/.../ES (15) 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoje Komisijos ataskaitoje pateiktą įvertinimą; |
| --- | --- | --- |

e)

valstybės narės siekia tikslo, kad jų teritorijoje būtų sunaudojama mažiausia biodegalų, pagamintų iš žaliavų ir kitų degalų, išvardytų IX priedo A dalyje, dalis. Todėl kiekviena valstybė narė nusistato nacionalinį planinį rodiklį, kurį ji stengiasi pasiekti. Rekomenduojama tokio rodiklio vertė yra 0,5 procentinio punkto energetinės vertės, sudarančios atsinaujinančių išteklių energijos dalį, kuri bus sunaudojama visų rūšių transporto priemonėse 2020 m., kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, kurią turi atitikti biodegalai, pagaminti iš žaliavų ir kitų degalų, išvardytų IX priedo A dalyje, ir kuri laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę pagal šios pastraipos f punktą ir IX priedo A dalį. Be to, biodegalai, pagaminti iš IX priede neišvardytų žaliavų, kurios, kaip nustatė kompetentingos nacionalinės institucijos, yra atliekos, liekanos, nemaistinės celiuliozės medžiagos ir lignoceliuliozės medžiagos, ir prieš priimant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES (15)
   (16) yra naudojami veikiančiuose įrenginiuose, gali būti įskaičiuoti į nacionalinį planinį rodiklį.

Valstybės narės gali nusistatyti žemesnį nei 0,5 procentinio punkto rekomenduojama vertė nacionalinį planinį rodiklį dėl vienos ar kelių toliau išvardytų priežasčių:

i)

dėl objektyvių veiksnių, pavyzdžiui, riboto tvarios biodegalų ir kitų degalų gamybos iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų potencialo arba ribotos tokių biodegalų už ekonomiškai efektyvią kainą pasiūlos rinkoje, atsižvelgdamos į Direktyvos 2014/.../ES (15) 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoje Komisijos ataskaitoje pateiktą įvertinimą;

| ii) | dėl nacionalinės transporto degalų rinkos konkrečių techninių ir klimatinių charakteristikų, pavyzdžiui, kelių transporto priemonių parko sudėties ir būklės; arba |
| --- | --- |

ii)

dėl nacionalinės transporto degalų rinkos konkrečių techninių ir klimatinių charakteristikų, pavyzdžiui, kelių transporto priemonių parko sudėties ir būklės; arba

| iii) | dėl nacionalinės politikos, pagal kurią atitinkami finansiniai ištekliai skiriami skatinimui transporto sektoriuje naudoti iš atsinaujinančių išteklių gautą elektros energiją. |
| --- | --- |

iii)

dėl nacionalinės politikos, pagal kurią atitinkami finansiniai ištekliai skiriami skatinimui transporto sektoriuje naudoti iš atsinaujinančių išteklių gautą elektros energiją.

Komisija skelbia:

| — | valstybių narių nacionalinius planinius rodiklius ir, kai taikytina, nacionalinių planinių rodiklių ir rekomenduojamos vertės skirtumo priežastis, apie kuriuos pranešama pagal Direktyvos 2014.../ES (15) 4 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

—

valstybių narių nacionalinius planinius rodiklius ir, kai taikytina, nacionalinių planinių rodiklių ir rekomenduojamos vertės skirtumo priežastis, apie kuriuos pranešama pagal Direktyvos 2014.../ES (15) 4 straipsnio 2 dalį;

| — | apibendrinamąją ataskaitą apie tai, kaip valstybėms narėms pavyko pasiekti nacionalinius planinius rodiklius; |
| --- | --- |

—

apibendrinamąją ataskaitą apie tai, kaip valstybėms narėms pavyko pasiekti nacionalinius planinius rodiklius;

| f) | biodegalų, pagamintų iš IX priede išvardytų žaliavų, dalis laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę. |
| --- | --- |

f)

biodegalų, pagamintų iš IX priede išvardytų žaliavų, dalis laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę.

| c) | 4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Prireikus Komisija ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. pateikia pasiūlymą, pagal kurį leidžiama tam tikromis sąlygomis atsižvelgti į visą elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių, kiekį, suvartojamą visų rūšių elektrinėse transporto priemonėse ir gaminant atsinaujinantį nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį kurą.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Prireikus Komisija ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. pateikia pasiūlymą, pagal kurį leidžiama tam tikromis sąlygomis atsižvelgti į visą elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių, kiekį, suvartojamą visų rūšių elektrinėse transporto priemonėse ir gaminant atsinaujinantį nebiologinės kilmės skystąjį ir dujinį kurą.“;

| d) | 4 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Siekiant užtikrinti atitiktį šio straipsnio 1 ir 2 dalyse bei šioje dalyje nustatytiems planiniams rodikliams, biodegalų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų dalis laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę.“; |
| --- | --- |

d)

4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Siekiant užtikrinti atitiktį šio straipsnio 1 ir 2 dalyse bei šioje dalyje nustatytiems planiniams rodikliams, biodegalų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų dalis laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę.“;

| e) | papildoma šia dalimi:
  „5.   Siekiant kuo labiau sumažinti riziką, kad dėl tų pačių siuntų Sąjungoje bus pareikštas daugiau nei vienas reikalavimas, valstybės narės ir Komisija stengiasi stiprinti nacionalinių sistemų tarpusavio bendradarbiavimą bei nacionalinių sistemų ir pagal 18 straipsnį nustatytų savanoriškų schemų bendradarbiavimą, be kita ko, atitinkamais atvejais, keičiantis duomenimis. Kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos ar išmestos siekiant, kad jos atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus, valstybės narės skatina plėtoti ir naudoti sistemas, kurias taikant būtų galima atsekti ir stebėti žaliavas ir iš jų pagamintus biodegalus visoje vertės grandinėje. Valstybės narės užtikrina, kad nustačius sukčiavimą būtų imamasi atitinkamų veiksmų. Valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d., o po to – kas dvejus metus praneša apie priemones, kurių jos ėmėsi, jei pagal 22 straipsnio 1 dalies d punktą rengiamose savo ataskaitose dėl pažangos skatinant naudoti ir naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją jos nepateikė lygiavertės informacijos apie patikimumą ir apsaugą nuo sukčiavimo.
  Komisijai pagal 25a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A dalyje pateiktas žaliavų sąrašas siekiant įrašyti, bet ne išbraukti žaliavas. Komisija priima atskirą deleguotąjį aktą dėl kiekvienos žaliavos, kuri turi būti įrašyta į IX priedo A dalyje pateiktą sąrašą. Kiekvienas deleguotasis aktas grindžiamas naujausios mokslo ir technikos pažangos analize tinkamai atsižvelgiant į atliekų hierarchijos principus, ir remiant išvadą, kad dėl atitinkamos žaliavos nesukuriamas papildomas žemės poreikis arba nesukeliamas (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkų reikšmingo iškraipymo poveikis, išmetama gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų palyginti su iškastiniu kuru ir nekyla neigiamo poveikio aplinkai ir biologinei įvairovei pavojus.“ |
| --- | --- |

e)

papildoma šia dalimi:

„5.   Siekiant kuo labiau sumažinti riziką, kad dėl tų pačių siuntų Sąjungoje bus pareikštas daugiau nei vienas reikalavimas, valstybės narės ir Komisija stengiasi stiprinti nacionalinių sistemų tarpusavio bendradarbiavimą bei nacionalinių sistemų ir pagal 18 straipsnį nustatytų savanoriškų schemų bendradarbiavimą, be kita ko, atitinkamais atvejais, keičiantis duomenimis. Kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos ar išmestos siekiant, kad jos atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus, valstybės narės skatina plėtoti ir naudoti sistemas, kurias taikant būtų galima atsekti ir stebėti žaliavas ir iš jų pagamintus biodegalus visoje vertės grandinėje. Valstybės narės užtikrina, kad nustačius sukčiavimą būtų imamasi atitinkamų veiksmų. Valstybės narės ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d., o po to – kas dvejus metus praneša apie priemones, kurių jos ėmėsi, jei pagal 22 straipsnio 1 dalies d punktą rengiamose savo ataskaitose dėl pažangos skatinant naudoti ir naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją jos nepateikė lygiavertės informacijos apie patikimumą ir apsaugą nuo sukčiavimo.

Komisijai pagal 25a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A dalyje pateiktas žaliavų sąrašas siekiant įrašyti, bet ne išbraukti žaliavas. Komisija priima atskirą deleguotąjį aktą dėl kiekvienos žaliavos, kuri turi būti įrašyta į IX priedo A dalyje pateiktą sąrašą. Kiekvienas deleguotasis aktas grindžiamas naujausios mokslo ir technikos pažangos analize tinkamai atsižvelgiant į atliekų hierarchijos principus, ir remiant išvadą, kad dėl atitinkamos žaliavos nesukuriamas papildomas žemės poreikis arba nesukeliamas (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkų reikšmingo iškraipymo poveikis, išmetama gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų palyginti su iškastiniu kuru ir nekyla neigiamo poveikio aplinkai ir biologinei įvairovei pavojus.“

| 3) | 5 straipsnio 5 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

3)

5 straipsnio 5 dalis išbraukiama.

| 4) | 6 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Valstybės narės gali susitarti dėl nustatyto atsinaujinančių išteklių energijos kiekio statistinio perdavimo iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę ir nustatyti jo tvarką. Perduotas kiekis yra:






  a) | atimamas iš atsinaujinančių išteklių energijos kiekio, į kurį atsižvelgiama vertinant, kaip perdavimą atliekanti valstybė narė laikosi 3 straipsnio 1, 2 ir 4 dalių reikalavimų; ir |
| --- | --- | --- |

4)

6 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Valstybės narės gali susitarti dėl nustatyto atsinaujinančių išteklių energijos kiekio statistinio perdavimo iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę ir nustatyti jo tvarką. Perduotas kiekis yra:

a)

atimamas iš atsinaujinančių išteklių energijos kiekio, į kurį atsižvelgiama vertinant, kaip perdavimą atliekanti valstybė narė laikosi 3 straipsnio 1, 2 ir 4 dalių reikalavimų; ir

| b) | pridedamas prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio, į kurį atsižvelgiama vertinant, kaip perdavimą priimanti kita valstybė narė laikosi 3 straipsnio 1, 2 ir 4 dalių reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

pridedamas prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekio, į kurį atsižvelgiama vertinant, kaip perdavimą priimanti kita valstybė narė laikosi 3 straipsnio 1, 2 ir 4 dalių reikalavimų.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka, taikoma 3 straipsnio 1, 2 ir 4 dalių atžvilgiu, gali galioti vienerius ar daugiau metų. Apie ją Komisijai pranešama ne vėliau kaip per tris mėnesius pasibaigus kiekvieniems metams, kuriais ji galioja. Komisijai siunčiamoje informacijoje, be kita ko, nurodomas perduotos energijos kiekis ir kaina.“

| 5) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų ir skystųjų bioproduktų, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalyje nurodytais tikslais, naudojimo turi būti bent 60 % biodegalų ir skystųjų bioproduktų, pagamintų įrenginiuose, kuriuos eksploatuoti pradedama po ... (17), naudojimo atveju. Laikoma, kad įrenginys yra „eksploatuojamas“, jei jame jau vykdyta faktinė biodegalų arba skystųjų bioproduktų gamyba.
  Įrenginių, kurie buvo eksploatuojami ... (18) ar anksčiau, atveju, 1 dalyje nurodytais tikslais, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis dėl biodegalų ir skystųjų bioproduktų naudojimo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinamas bent 35 %, o nuo 2018 m. sausio 1 d. – bent 50 %.
  Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų ir skystųjų bioproduktų naudojimo apskaičiuojamas pagal 19 straipsnio 1 dalį.“; |
| --- | --- | --- |

5)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų ir skystųjų bioproduktų, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalyje nurodytais tikslais, naudojimo turi būti bent 60 % biodegalų ir skystųjų bioproduktų, pagamintų įrenginiuose, kuriuos eksploatuoti pradedama po ... (17), naudojimo atveju. Laikoma, kad įrenginys yra „eksploatuojamas“, jei jame jau vykdyta faktinė biodegalų arba skystųjų bioproduktų gamyba.

Įrenginių, kurie buvo eksploatuojami ... (18) ar anksčiau, atveju, 1 dalyje nurodytais tikslais, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis dėl biodegalų ir skystųjų bioproduktų naudojimo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinamas bent 35 %, o nuo 2018 m. sausio 1 d. – bent 50 %.

Išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas dėl biodegalų ir skystųjų bioproduktų naudojimo apskaičiuojamas pagal 19 straipsnio 1 dalį.“;

| b) | 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Siekiant užtikrinti vienodą šios dalies pirmos pastraipos c punkto taikymą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir arealai, pagal kuriuos nustatoma, kurioms pievoms tas punktas yra taikomas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekiant užtikrinti vienodą šios dalies pirmos pastraipos c punkto taikymą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir arealai, pagal kuriuos nustatoma, kurioms pievoms tas punktas yra taikomas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 6) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisija pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šios dalies pirmose dviejose pastraipose nurodytos tinkamos bei svarbios informacijos sąrašą. Komisija visų pirma užtikrina, kad tokios informacijos teikimas nebūtų pernelyg didelė administracinė našta ūkio subjektams apskritai ar smulkiems ūkininkams, gamintojų organizacijoms ir kooperatyvams konkrečiai.“; |
| --- | --- | --- |

6)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šios dalies pirmose dviejose pastraipose nurodytos tinkamos bei svarbios informacijos sąrašą. Komisija visų pirma užtikrina, kad tokios informacijos teikimas nebūtų pernelyg didelė administracinė našta ūkio subjektams apskritai ar smulkiems ūkininkams, gamintojų organizacijoms ir kooperatyvams konkrečiai.“;

| b) | 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškose nacionalinėse ar tarptautinėse schemose, pagal kurias nustatomi biomasės produktų gamybos standartai, turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys 17 straipsnio 2 dalies tikslais ir (arba) jomis būtų įrodyta, kad biodegalų ar skystųjų bioproduktų siuntos atitinka 17 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir (arba) kad jokios medžiagos nebuvo sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus. Komisija gali nuspręsti, kad tose schemose turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys siekiant informuoti apie priemones, kurių imtasi siekiant apsaugoti teritorijas, kurios atlieka pagrindines ekosistemos funkcijas kritinėse situacijose (pavyzdžiui, vandenskyros apsaugos ir erozijos kontrolės), taip pat dirvožemiui, vandeniui ir orui apsaugoti, nualintai žemei atkurti, užkirsti kelią netaupiam vandens vartojimui teritorijose, kuriose vandens ištekliai yra riboti, ir informuoti apie 17 straipsnio 7 dalies antroje pastraipoje nurodytus aspektus. Be to, 17 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškose nacionalinėse ar tarptautinėse schemose, pagal kurias nustatomi biomasės produktų gamybos standartai, turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys 17 straipsnio 2 dalies tikslais ir (arba) jomis būtų įrodyta, kad biodegalų ar skystųjų bioproduktų siuntos atitinka 17 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir (arba) kad jokios medžiagos nebuvo sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus. Komisija gali nuspręsti, kad tose schemose turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys siekiant informuoti apie priemones, kurių imtasi siekiant apsaugoti teritorijas, kurios atlieka pagrindines ekosistemos funkcijas kritinėse situacijose (pavyzdžiui, vandenskyros apsaugos ir erozijos kontrolės), taip pat dirvožemiui, vandeniui ir orui apsaugoti, nualintai žemei atkurti, užkirsti kelią netaupiam vandens vartojimui teritorijose, kuriose vandens ištekliai yra riboti, ir informuoti apie 17 straipsnio 7 dalies antroje pastraipoje nurodytus aspektus. Be to, 17 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas.“;

| c) | 5 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
  „Savanoriškos schemos, nurodytos 4 dalyje (toliau – savanoriškos schemos), reguliariai ir bent kartą per metus, skelbia jų nepriklausomam auditui naudojamų sertifikavimo įstaigų sąrašą, kiekvienos sertifikavimo įstaigos atveju nurodydamos, kurio subjekto ar nacionalinės valdžios institucijos ji yra pripažinta ir kuris subjektas ar nacionalinė valdžios institucija vykdo jos stebėseną.
  Visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija, remdamasi rizikos analize arba šio straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis, gali išsamiai išdėstyti nepriklausomo audito standartus ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų.“; |
| --- | --- |

c)

5 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Savanoriškos schemos, nurodytos 4 dalyje (toliau – savanoriškos schemos), reguliariai ir bent kartą per metus, skelbia jų nepriklausomam auditui naudojamų sertifikavimo įstaigų sąrašą, kiekvienos sertifikavimo įstaigos atveju nurodydamos, kurio subjekto ar nacionalinės valdžios institucijos ji yra pripažinta ir kuris subjektas ar nacionalinė valdžios institucija vykdo jos stebėseną.

Visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija, remdamasi rizikos analize arba šio straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis, gali išsamiai išdėstyti nepriklausomo audito standartus ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų.“;

| d) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Sprendimai pagal šio straipsnio 4 dalį priimami laikantis 25 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Tokie sprendimai galioja ne ilgiau kaip penkerius metus.
  Komisija reikalauja, kad kiekviena savanoriška schema, dėl kurios priimtas sprendimas pagal 4 dalį, ne vėliau kaip ... (19), o po to – kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 d. Komisijai pateiktų ataskaitą dėl kiekvieno iš šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų punktų. Paprastai ataskaita teikiama už praėjusius kalendorinius metus. Pirmoji ataskaita apima bent šešių mėnesių laikotarpį nuo ... (20). Reikalavimas teikti ataskaitą taikomas tik toms savanoriškoms schemoms, kurios veikia jau bent 12 mėnesių.
  Ne vėliau kaip ... (21) ir po to pagal 23 straipsnio 3 dalį teikiamose ataskaitose Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nagrinėjamos šios dalies antroje pastraipoje nurodytos ataskaitos ir apžvelgiama, kaip veikia 4 dalyje nurodyti susitarimai arba savanoriškos schemos, kurių atžvilgiu pagal šį straipsnį yra priimtas sprendimas, ir nustatomi geriausios praktikos pavyzdžiai. Rengiant ataskaitą remiamasi geriausia turima informacija, įskaitant informaciją, gautą pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, ir praktine atitinkamų susitarimų arba schemų taikymo patirtimi. Ataskaitoje analizuojama: | bendrai:






  a) | auditų nepriklausomumas, sąlygos ir dažnumas, tiek atsižvelgiant į tai, kas nurodyta schemos dokumentuose tuo metu, kai Komisija atitinkamą schemą patvirtino, tiek palyginti su pramonės šakos geriausia praktika; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Sprendimai pagal šio straipsnio 4 dalį priimami laikantis 25 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Tokie sprendimai galioja ne ilgiau kaip penkerius metus.

Komisija reikalauja, kad kiekviena savanoriška schema, dėl kurios priimtas sprendimas pagal 4 dalį, ne vėliau kaip ... (19), o po to – kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 d. Komisijai pateiktų ataskaitą dėl kiekvieno iš šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų punktų. Paprastai ataskaita teikiama už praėjusius kalendorinius metus. Pirmoji ataskaita apima bent šešių mėnesių laikotarpį nuo ... (20). Reikalavimas teikti ataskaitą taikomas tik toms savanoriškoms schemoms, kurios veikia jau bent 12 mėnesių.

Ne vėliau kaip ... (21) ir po to pagal 23 straipsnio 3 dalį teikiamose ataskaitose Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nagrinėjamos šios dalies antroje pastraipoje nurodytos ataskaitos ir apžvelgiama, kaip veikia 4 dalyje nurodyti susitarimai arba savanoriškos schemos, kurių atžvilgiu pagal šį straipsnį yra priimtas sprendimas, ir nustatomi geriausios praktikos pavyzdžiai. Rengiant ataskaitą remiamasi geriausia turima informacija, įskaitant informaciją, gautą pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, ir praktine atitinkamų susitarimų arba schemų taikymo patirtimi. Ataskaitoje analizuojama:

bendrai:

a)

auditų nepriklausomumas, sąlygos ir dažnumas, tiek atsižvelgiant į tai, kas nurodyta schemos dokumentuose tuo metu, kai Komisija atitinkamą schemą patvirtino, tiek palyginti su pramonės šakos geriausia praktika;

| b) | prieinamumas, patirtis ir skaidrumas taikant metodus, pagal kuriuos nustatomi ir sprendžiami reikalavimų nesilaikymo atvejai, ypač kaip sprendžiami tie atvejai, kai schemos dalyviai padaro rimtus pažeidimus arba yra įtariami padarę rimtus pažeidimus; |
| --- | --- |

b)

prieinamumas, patirtis ir skaidrumas taikant metodus, pagal kuriuos nustatomi ir sprendžiami reikalavimų nesilaikymo atvejai, ypač kaip sprendžiami tie atvejai, kai schemos dalyviai padaro rimtus pažeidimus arba yra įtariami padarę rimtus pažeidimus;

| c) | skaidrumas, ypač atsižvelgiant į schemos prieinamumą, vertimų į taikytinas šalių ir regionų, kurie yra žaliavų kilmės šalys ir regionai, kalbas prieinamumas, galimybė susipažinti su sertifikuotų operatorių ir atitinkamų sertifikatų sąrašu ir audito ataskaitomis; |
| --- | --- |

c)

skaidrumas, ypač atsižvelgiant į schemos prieinamumą, vertimų į taikytinas šalių ir regionų, kurie yra žaliavų kilmės šalys ir regionai, kalbas prieinamumas, galimybė susipažinti su sertifikuotų operatorių ir atitinkamų sertifikatų sąrašu ir audito ataskaitomis;

| d) | suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, ypač konsultavimasis su čiabuvių ir vietos bendruomenėmis prieš priimant sprendimus, kai rengiamos ir persvarstomos schemos, taip pat atliekant auditus, ir reagavimas, susijęs su jų įnašu; |
| --- | --- |

d)

suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, ypač konsultavimasis su čiabuvių ir vietos bendruomenėmis prieš priimant sprendimus, kai rengiamos ir persvarstomos schemos, taip pat atliekant auditus, ir reagavimas, susijęs su jų įnašu;

| e) | bendras schemos patikimumas, ypač atsižvelgiant į taisykles dėl auditorių ir atitinkamų schemos institucijų akreditavimo, kvalifikacijos ir nepriklausomumo; |
| --- | --- |

e)

bendras schemos patikimumas, ypač atsižvelgiant į taisykles dėl auditorių ir atitinkamų schemos institucijų akreditavimo, kvalifikacijos ir nepriklausomumo;

| f) | schemos atnaujinimas atsižvelgiant į rinką, žaliavų ir sertifikuotų biodegalų kiekis pagal kilmės šalį ir rūšį, dalyvių skaičius; |
| --- | --- |

f)

schemos atnaujinimas atsižvelgiant į rinką, žaliavų ir sertifikuotų biodegalų kiekis pagal kilmės šalį ir rūšį, dalyvių skaičius;

| g) | tai, ar sistemą, pagal kurią atsekami atitikties tvarumo kriterijams, kurie numatomi dalyviui (-iams) pagal schemą, įrodymai, yra patogu naudoti ir ar ji yra veiksmingai įgyvendinama atsižvelgiant į sistemos paskirtį užkirsti kelią sukčiavimui, visų pirma nustatyti įtariamus sukčiavimo ir kitų pažeidimų atvejus, imtis su jais susijusių veiksmų bei tolesnių priemonių ir, atitinkamais atvejais, nustatytų sukčiavimo ar pažeidimų atvejų skaičius; |
| --- | --- |

g)

tai, ar sistemą, pagal kurią atsekami atitikties tvarumo kriterijams, kurie numatomi dalyviui (-iams) pagal schemą, įrodymai, yra patogu naudoti ir ar ji yra veiksmingai įgyvendinama atsižvelgiant į sistemos paskirtį užkirsti kelią sukčiavimui, visų pirma nustatyti įtariamus sukčiavimo ir kitų pažeidimų atvejus, imtis su jais susijusių veiksmų bei tolesnių priemonių ir, atitinkamais atvejais, nustatytų sukčiavimo ar pažeidimų atvejų skaičius;

| | ir konkrečiai:






  h) | subjektų galimybės gauti leidimą pripažinti ir stebėti sertifikavimo įstaigas; |
| --- | --- | --- |

ir konkrečiai:

h)

subjektų galimybės gauti leidimą pripažinti ir stebėti sertifikavimo įstaigas;

| i) | sertifikavimo įstaigų pripažinimo arba akreditavimo kriterijai; |
| --- | --- |

i)

sertifikavimo įstaigų pripažinimo arba akreditavimo kriterijai;

| j) | sertifikavimo įstaigų stebėsenos vykdymo taisyklės. |
| --- | --- |

j)

sertifikavimo įstaigų stebėsenos vykdymo taisyklės.

Komisija padaro viešai prieinamas savanoriškų schemų parengtų ataskaitų suvestines arba atitinkamais atvejais išsamias ataskaitas 24 straipsnyje nurodytoje skaidrumo platformoje.

Valstybė narė apie savo nacionalinę schemą gali pranešti Komisijai. Komisija tokią schemą vertina pirmumo tvarka. Sprendimas dėl tokios nacionalinės schemos, apie kurią pranešta, atitikties šioje direktyvoje nustatytoms sąlygoms priimamas laikantis 25 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros siekiant sudaryti palankesnes sąlygas atitikties biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijams patikrinimo schemų savitarpio dvišaliam ir daugiašaliam pripažinimui. Jei sprendimas yra teigiamas, pagal šį straipsnį nustatytomis schemomis negali būti atsisakyta taikyti tos valstybės narės schemos savitarpio pripažinimą.“;

| e) | 8 dalis pakeičiama taip:
  „8.   Valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija išnagrinėja 17 straipsnio taikymą biodegalų šaltiniui ir pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą per šešis mėnesius nuo prašymo gavimo nusprendžia, ar atitinkama valstybė narė 17 straipsnio 1 dalies tikslais gali atsižvelgti į biodegalus iš to šaltinio.“ |
| --- | --- |

e)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija išnagrinėja 17 straipsnio taikymą biodegalų šaltiniui ir pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą per šešis mėnesius nuo prašymo gavimo nusprendžia, ar atitinkama valstybė narė 17 straipsnio 1 dalies tikslais gali atsižvelgti į biodegalus iš to šaltinio.“

| 7) | 19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
  „3.   Komisijai gali būti pranešama apie tipinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuris susidaro auginant žemės ūkio žaliavas, pateiktą 2 dalyje nurodytose ataskaitose valstybių narių atveju, o teritorijų, esančių už Sąjungos ribų atveju – pranešama kompetentingų subjektų parengtose ataskaitose, lygiavertėse nurodytosioms 2 dalyje, kurias parengia kompetentingos įstaigos.
  4.   Komisija pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 3 dalyje nurodytose ataskaitose turėtų būtų pateikiami tikslūs duomenys, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, susijusių su biodegalų ir skystųjų bioproduktų žaliavų, kurios paprastai tose vietovėse auginamos 17 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais, auginimu, kiekį.
  5.   Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d., o po to – kas dvejus metus Komisija parengia ataskaitą dėl V priedo B ir E dalyse nustatytų apskaičiuotų tipinių ir numatytųjų verčių, ypač atkreipdama dėmesį į transporto ir perdirbimo pramonės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
  Jei pirmoje pastraipoje nurodytose ataskaitose nurodoma, kad remiantis naujausiais moksliniais įrodymais V priedo B ir E dalyse nustatytas apskaičiuotas tipines ir numatytąsias vertes reikėtų patikslinti, Komisija prireikus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“; |
| --- | --- | --- |

7)

19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Komisijai gali būti pranešama apie tipinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuris susidaro auginant žemės ūkio žaliavas, pateiktą 2 dalyje nurodytose ataskaitose valstybių narių atveju, o teritorijų, esančių už Sąjungos ribų atveju – pranešama kompetentingų subjektų parengtose ataskaitose, lygiavertėse nurodytosioms 2 dalyje, kurias parengia kompetentingos įstaigos.

4.   Komisija pagal 25 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 3 dalyje nurodytose ataskaitose turėtų būtų pateikiami tikslūs duomenys, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, susijusių su biodegalų ir skystųjų bioproduktų žaliavų, kurios paprastai tose vietovėse auginamos 17 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais, auginimu, kiekį.

5.   Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d., o po to – kas dvejus metus Komisija parengia ataskaitą dėl V priedo B ir E dalyse nustatytų apskaičiuotų tipinių ir numatytųjų verčių, ypač atkreipdama dėmesį į transporto ir perdirbimo pramonės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

Jei pirmoje pastraipoje nurodytose ataskaitose nurodoma, kad remiantis naujausiais moksliniais įrodymais V priedo B ir E dalyse nustatytas apskaičiuotas tipines ir numatytąsias vertes reikėtų patikslinti, Komisija prireikus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“;

| b) | 6 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

6 dalis išbraukiama;

| c) | 7 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:
  „7.   Komisija nuolat peržiūri V priedą, kad jis, jei tai pateisinama, būtų papildytas kitiems biodegalų gamybos būdams, naudojant tas pačias arba kitas žaliavas, apskaičiuotomis vertėmis. Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti V priedo C dalyje nustatytos metodikos, visų pirma dėl:






  — | atliekų ir liekanų apskaitos metodo; |
| --- | --- | --- |

c)

7 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:

„7.   Komisija nuolat peržiūri V priedą, kad jis, jei tai pateisinama, būtų papildytas kitiems biodegalų gamybos būdams, naudojant tas pačias arba kitas žaliavas, apskaičiuotomis vertėmis. Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti V priedo C dalyje nustatytos metodikos, visų pirma dėl:

—

atliekų ir liekanų apskaitos metodo;

| — | šalutinių produktų apskaitos metodo; |
| --- | --- |

—

šalutinių produktų apskaitos metodo;

| — | kogeneracijos apskaitos metodo; ir |
| --- | --- |

—

kogeneracijos apskaitos metodo; ir

| — | žemės ūkio produktų liekanų priskyrimo šalutiniams produktams. |
| --- | --- |

—

žemės ūkio produktų liekanų priskyrimo šalutiniams produktams.

Biodyzelinui iš augalinių arba gyvūninių aliejų atliekų taikomos numatytosios vertės turi būti peržiūrėtos kuo greičiau. Tuo atveju, jei Komisijos atliktos peržiūros rezultatai rodo, kad reikėtų papildyti V priedą, Komisijai pagal 25a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomos, bet ne išbraukiamos ar iš dalies pakeičiamos, V priedo A, B, D ir E dalyse nurodytos apskaičiuotos tipinės ir numatytosios biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos būdų, kurių konkrečios vertės dar neįtrauktos į tą priedą, vertės.“;

| d) | 8 dalis pakeičiama taip:
  „8.   Kai to reikia siekiant užtikrinti vienodą V priedo C dalies 9 punkto taikymą, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatomos išsamios techninės specifikacijos ir apibrėžtys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

d)

8 dalis pakeičiama taip:

„8.   Kai to reikia siekiant užtikrinti vienodą V priedo C dalies 9 punkto taikymą, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatomos išsamios techninės specifikacijos ir apibrėžtys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 8) | 21 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

8)

21 straipsnis išbraukiamas.

| 9) | 22 straipsnio 1 dalies antra pastraipa iš dalies keičiama taip:






  a) | i punktas pakeičiamas taip:






  „i) | iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų plėtojimas ir jų dalis, įskaitant išteklių įvertinimą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama tvarumo aspektams, susijusiems su maistui ir pašarams skirtų produktų pakeitimo biodegalų gamyba poveikiu, deramai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus, biomasės pakopinio naudojimo principą, būtinų anglies atsargų išlaikymą dirvožemyje ir dirvožemio bei ekosistemų kokybę;“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

22 straipsnio 1 dalies antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

a)

i punktas pakeičiamas taip:

„i)

iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų plėtojimas ir jų dalis, įskaitant išteklių įvertinimą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama tvarumo aspektams, susijusiems su maistui ir pašarams skirtų produktų pakeitimo biodegalų gamyba poveikiu, deramai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus, biomasės pakopinio naudojimo principą, būtinų anglies atsargų išlaikymą dirvožemyje ir dirvožemio bei ekosistemų kokybę;“;

| b) | papildoma šiuo punktu:






  „o) | biodegalų ir skystųjų bioproduktų kiekiai energijos vienetuose, priskiriami kiekvienai VIII priedo A dalyje išvardytos žaliavų grupės kategorijai, į kuriuos ta valstybė narė atsižvelgia, kad pasiektų 3 straipsnio 1 bei 2 dalyse ir 3 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus planinius rodiklius.“ |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiuo punktu:

„o)

biodegalų ir skystųjų bioproduktų kiekiai energijos vienetuose, priskiriami kiekvienai VIII priedo A dalyje išvardytos žaliavų grupės kategorijai, į kuriuos ta valstybė narė atsižvelgia, kad pasiektų 3 straipsnio 1 bei 2 dalyse ir 3 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus planinius rodiklius.“

| 10) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | išbraukiamas 1 dalies paskutinis sakinys; |
| --- | --- | --- |

10)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

išbraukiamas 1 dalies paskutinis sakinys;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Teikdama ataskaitas apie išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, sumažintą naudojant biodegalus ir skystuosius bioproduktus, Komisija naudoja valstybių narių pagal 22 straipsnio 1 dalies o punktą pateiktas vertes, įskaitant numatomo kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, preliminarias vidutines vertes ir susijusį intervalą, nustatytą remiantis jautrumo analize, nurodyta VIII priede. Komisija padaro viešai prieinamais duomenis, susijusius su preliminariu numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, ir susijusiu intervalu, nustatytu remiantis jautrumo analize. Be to, Komisija įvertina, ar tiesioginio išmetamo kiekio sumažėjimo apskaičiavimas pasikeistų, jei taikant pakaitinį metodą būtų atsižvelgta į šalutinius produktus, ir jei pasikeistų, tai kaip.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Teikdama ataskaitas apie išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, sumažintą naudojant biodegalus ir skystuosius bioproduktus, Komisija naudoja valstybių narių pagal 22 straipsnio 1 dalies o punktą pateiktas vertes, įskaitant numatomo kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, preliminarias vidutines vertes ir susijusį intervalą, nustatytą remiantis jautrumo analize, nurodyta VIII priede. Komisija padaro viešai prieinamais duomenis, susijusius su preliminariu numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, ir susijusiu intervalu, nustatytu remiantis jautrumo analize. Be to, Komisija įvertina, ar tiesioginio išmetamo kiekio sumažėjimo apskaičiavimas pasikeistų, jei taikant pakaitinį metodą būtų atsižvelgta į šalutinius produktus, ir jei pasikeistų, tai kaip.“;

| c) | 5 dalies e ir f punktai pakeičiami taip:






  „e) | iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų prieinamumą ir tvarumą, įskaitant biodegalų gamybos vietoj maistui ir pašarui skirtų produktų daromo poveikio vertinimą, deramai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus, biomasės pakopinio naudojimo principą, būtinų anglies atsargų išlaikymą dirvožemyje ir dirvožemio bei ekosistemų kokybę; ir |
| --- | --- | --- |

c)

5 dalies e ir f punktai pakeičiami taip:

„e)

iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų prieinamumą ir tvarumą, įskaitant biodegalų gamybos vietoj maistui ir pašarui skirtų produktų daromo poveikio vertinimą, deramai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus, biomasės pakopinio naudojimo principą, būtinų anglies atsargų išlaikymą dirvožemyje ir dirvožemio bei ekosistemų kokybę; ir

| f) | vertinimą, ar galima sumažinti neapibrėžtumo intervalą, nustatytą analizėje, atliktoje apskaičiuojant dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo numatomą išmetamą kiekį, ir ar galima atsižvelgti į galimą Sąjungos politikos, pavyzdžiui, aplinkos, klimato ir žemės ūkio srityse, poveikį.“; |
| --- | --- |

f)

vertinimą, ar galima sumažinti neapibrėžtumo intervalą, nustatytą analizėje, atliktoje apskaičiuojant dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo numatomą išmetamą kiekį, ir ar galima atsižvelgti į galimą Sąjungos politikos, pavyzdžiui, aplinkos, klimato ir žemės ūkio srityse, poveikį.“;

| d) | 8 dalies pirmos pastraipos b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | 3 straipsnio 4 dalyje nurodytų planinių rodiklių atžvilgiu peržiūrima:






  i) | priemonių, kurios turi būti įgyvendintos norint pasiekti šiuos planinius rodiklius, ekonominis efektyvumas; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

8 dalies pirmos pastraipos b punktas pakeičiamas taip:

„b)

3 straipsnio 4 dalyje nurodytų planinių rodiklių atžvilgiu peržiūrima:

i)

priemonių, kurios turi būti įgyvendintos norint pasiekti šiuos planinius rodiklius, ekonominis efektyvumas;

| ii) | galimybės įgyvendinti šiuos planinius rodiklius, kartu užtikrinant biodegalų gamybos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse tvarumą ir atsižvelgiant į poveikį ekonomikai, aplinkai bei socialinį poveikį, įskaitant netiesioginį poveikį ir poveikį biologinei įvairovei, taip pat galimybės antros kartos biodegalus naudoti komerciniais tikslais įvertinimas; |
| --- | --- |

ii)

galimybės įgyvendinti šiuos planinius rodiklius, kartu užtikrinant biodegalų gamybos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse tvarumą ir atsižvelgiant į poveikį ekonomikai, aplinkai bei socialinį poveikį, įskaitant netiesioginį poveikį ir poveikį biologinei įvairovei, taip pat galimybės antros kartos biodegalus naudoti komerciniais tikslais įvertinimas;

| iii) | planinių rodiklių įgyvendinimo poveikis galimybei įsigyti maisto produktų prieinamomis kainomis; |
| --- | --- |

iii)

planinių rodiklių įgyvendinimo poveikis galimybei įsigyti maisto produktų prieinamomis kainomis;

| iv) | galimybė elektrines, hibridines bei vandenilines transporto priemones naudoti komerciniais tikslais ir metodika, pasirinkta siekiant apskaičiuoti atsinaujinančių išteklių energijos dalį, suvartojamą transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

iv)

galimybė elektrines, hibridines bei vandenilines transporto priemones naudoti komerciniais tikslais ir metodika, pasirinkta siekiant apskaičiuoti atsinaujinančių išteklių energijos dalį, suvartojamą transporto sektoriuje;

| v) | konkrečių rinkos sąlygų įvertinimas, visų pirma atsižvelgiant į rinkas, kuriose transporto kurui tenka daugiau kaip pusė galutinio energijos suvartojimo, ir rinkas, kurios visiškai priklauso nuo importuojamų biodegalų;“. |
| --- | --- |

v)

konkrečių rinkos sąlygų įvertinimas, visų pirma atsižvelgiant į rinkas, kuriose transporto kurui tenka daugiau kaip pusė galutinio energijos suvartojimo, ir rinkas, kurios visiškai priklauso nuo importuojamų biodegalų;“.

| 11) | 25 straipsnis pakeičiamas taip:
  „25 straipsnis
  Komiteto procedūra
  1.   Išskyrus 2 dalyje nurodytus atvejus, Komisijai padeda Atsinaujinančių energijos išteklių komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (22).
  2.   Su biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumu susijusiais klausimais Komisijai padeda Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
  3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
  Jei komitetai nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa. |
| --- | --- |

11)

25 straipsnis pakeičiamas taip:

„25 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Išskyrus 2 dalyje nurodytus atvejus, Komisijai padeda Atsinaujinančių energijos išteklių komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (22).

2.   Su biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumu susijusiais klausimais Komisijai padeda Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jei komitetai nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

| 12) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „25a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   3 straipsnio 5 dalyje ir 19 straipsnio 7 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... (23).
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 5 dalyje ir 19 straipsnio 7 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 3 straipsnio 5 dalį ir 19 straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ |
| --- | --- |

12)

Įterpiamas šis straipsnis:

„25a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 5 dalyje ir 19 straipsnio 7 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... (23).

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 5 dalyje ir 19 straipsnio 7 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 3 straipsnio 5 dalį ir 19 straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

| 13) | V priedas iš dalies keičiamas ir pagal šios direktyvos II priedą papildoma VIII ir IX priedais. |
| --- | --- |

13)

V priedas iš dalies keičiamas ir pagal šios direktyvos II priedą papildoma VIII ir IX priedais.

3 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip ... (24) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje, be kita ko, įvertina, ar Sąjungos rinkoje egzistuoja biodegalų gamybos iš žaliavų, kurioms išgauti nereikalinga žemė, ir iš nemaistinių kultūrų, galimybės, kad reikiami ekonomiškai efektyvių biodegalų kiekiai būtų užtikrinti laikotarpiui iki 2020 m. pabaigos, tai, ar nevertėtų nustatyti papildomų kriterijų jų tvarumui užtikrinti, ir įvertina su biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamyba susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, geriausius turimus mokslinius įrodymus. Atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius veiksnius, prireikus kartu su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl papildomų priemonių. Ataskaitoje taip pat išdėstomi kriterijai dėl nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių biodegalų ir skystųjų bioproduktų identifikavimo ir sertifikavimo, siekiant prireikus patikslinti Direktyvos 98/70/EB V priedą ir Direktyvos 2009/28/EB VIII priedą.

2.   Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje, remdamasi geriausiais ir naujausiais turimais moksliniais įrodymais, peržiūri šia direktyva nustatytų priemonių veiksmingumą siekiant apriboti su biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamyba susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo. Šiuo atžvilgiu ataskaitoje taip pat pateikiama naujausia turima informacija apie pagrindines prielaidas, turinčias įtakos su biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamyba susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, modelių taikymo rezultatams, įskaitant įvertintas žemės ūkio derliaus ir našumo tendencijas, priskyrimą šalutiniams produktams, pastebimą pasaulinį žemės paskirties keitimą ir miškų naikinimo mastą, taip pat galimą Sąjungos politikos, pavyzdžiui, aplinkos, klimato ir žemės ūkio srityse, poveikį, į tokį peržiūros procesą įtraukiant suinteresuotuosius subjektus. Ataskaitoje taip pat nagrinėjami pokyčiai, susiję su Direktyvos 98/70/EB V priede ir Direktyvos 2009/28/EB VIII priede išvardytų nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių biodegalų ir skystųjų bioproduktų žaliavų, auginamų taikant projektų lygio švelninimo priemones ir todėl esant nedidelei netiesioginio žemės paskirties keitimo rizikai, sertifikavimo schemomis, ir jų veiksmingumas.

Kai tinkama, prie pirmoje pastraipoje nurodytos ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pagrįstas geriausiais turimais moksliniais įrodymais, siekiant patikslintus numatomo kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, veiksnius įtraukti į atitinkamus tvarumo kriterijus, taip pat pagal Direktyvos 2009/28/EB 3 straipsnio 4 dalį numatytų paskatų, taikytinų už biodegalus, gaminamus iš žaliavų, kurioms išgauti nereikalinga žemė, ir iš nemaistinių kultūrų, apžvalga. Toje ataskaitoje Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių ataskaitas pagal Direktyvos 2009/28/EB 3 straipsnio 5 dalį, įvertina priemonių, kurių imtasi siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir su juo kovoti, veiksmingumą, ir prireikus teikia pasiūlymus dėl tolesnių priemonių, be kita ko, dėl papildomų priemonių, kurių reikėtų imtis Sąjungos lygiu.

3.   Komisija, prireikus atsižvelgdama į savanoriškų schemų ataskaitas pagal Direktyvos 98/70/EB 7c straipsnio 6 dalies antrą pastraipą ir Direktyvos 2009/28/EB 18 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl dalinio minėtų direktyvų nuostatų dėl savanoriškų schemų keitimo siekiant propaguoti geriausią praktiką.

4 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip ... (25) įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų tekstus. Tuo pat metu valstybės narės praneša Komisijai apie savo nacionalinius planinius rodiklius, nustatytus pagal Direktyvos 2009/28/EB 3 straipsnio 4 dalies e punktą, ir prireikus apie nacionalinių planinių rodiklių ir rekomenduojamos vertės skirtumą, kaip nurodyta minėtame straipsnyje, ir tokio skirtumo priežastis.

2020 m. valstybės narės Komisijai pateikia ataskaitas apie tai, kaip joms pavyko pasiekti atitinkamus nacionalinius planinius rodiklius, nustatytus pagal Direktyvos 2009/28/EB 3 straipsnio 4 dalies e punktą, nurodydamos visų nesėkmių priežastis.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 198, 2013 m. liepos 10 d., p. 56.

1

(2)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 357E, 2013 12 6, p. 86) ir 2014 m. gruodžio 9 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija [(dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje)] [ir ... m. ... ... d. Tarybos sprendimas].

2

(3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

3

(4)  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

4

(5)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

5

(6)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

6

(7)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

7

(8)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

8

(9)  Vieni metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

9

(10)  Šios direktyvos priėmimo data.

10

(11)  Aštuoniolika mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo.

11

(12)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

12

(13)

13

| (+) | 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“ |
| --- | --- |

(+)

+

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“

(14)

14

| (+) | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).“ |
| --- | --- |

(+)

+

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).“

(15)  Šios direktyvos numeris.

15

(16)

16

| (+) | ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L ... p. ...).“; |
| --- | --- |

(+)

+

... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L ... p. ...).“;

(17)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

17

(18)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

18

(19)  Vieni metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

19

(20)  Šios direktyvos priėmimo data.

20

(21)  Aštuoniolika mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo.

21

(22)

22

| (+) | 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“ |
| --- | --- |

(+)

+

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“

(23)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

23

(24)  Vieni metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

24

(25)  Dvidešimt keturi mėnesiai po šios direktyvos priėmimo dienos.

25

---

I PRIEDAS

Direktyvos 98/70/EB priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | IV priedo C dalies 7 punktas pakeičiamas taip:






  „7. | Dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas kiekis el apskaičiuojamas bendrą išmetamą kiekį padalijant į lygias dalis 20 metų laikotarpiui. Tam išmetamam kiekiui apskaičiuoti taikoma tokia taisyklė:


   (1),
  kai

  el
  = dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis (išmatuotas kaip CO2 ekvivalento masė (gramais) biodegalų energijos vienetui (megadžauliais)). „Pasėlių žemė“ (2) ir „daugiamečių pasėlių žemė“ (3) laikomos viena žemės paskirtimi;

  CSR
  = su etalonine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Etaloninė žemės paskirtis yra žemės naudojimas 2008 m. sausio mėn. arba 20 metų iki žaliavos gavimo, atsižvelgiant į tai, kuri data yra vėlesnė;

  CSA
  = su faktine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Tais atvejais, kai anglies atsargos susikaupia per daugiau kaip vienerius metus, CSA vertė yra numatomos atsargos ploto vienetui po 20 metų arba, jei tai įvyksta anksčiau, pasėliams pasiekus brandą;

  P= pasėlių produktyvumas (išmatuotas kaip biodegalų energija ploto vienetui per metus) ir

  eB
  = 29 gCO2eq/MJ biodegalų priedas, jei biomasė gauta iš atkurtos nualintos žemės 8 punkte nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- | --- |

1)

IV priedo C dalies 7 punktas pakeičiamas taip:

„7.

Dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas kiekis el apskaičiuojamas bendrą išmetamą kiekį padalijant į lygias dalis 20 metų laikotarpiui. Tam išmetamam kiekiui apskaičiuoti taikoma tokia taisyklė:

Formula
   (1),

kai

el
  = dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis (išmatuotas kaip CO2 ekvivalento masė (gramais) biodegalų energijos vienetui (megadžauliais)). „Pasėlių žemė“ (2) ir „daugiamečių pasėlių žemė“ (3) laikomos viena žemės paskirtimi;

CSR
  = su etalonine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Etaloninė žemės paskirtis yra žemės naudojimas 2008 m. sausio mėn. arba 20 metų iki žaliavos gavimo, atsižvelgiant į tai, kuri data yra vėlesnė;

CSA
  = su faktine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Tais atvejais, kai anglies atsargos susikaupia per daugiau kaip vienerius metus, CSA vertė yra numatomos atsargos ploto vienetui po 20 metų arba, jei tai įvyksta anksčiau, pasėliams pasiekus brandą;

P= pasėlių produktyvumas (išmatuotas kaip biodegalų energija ploto vienetui per metus) ir

eB
  = 29 gCO2eq/MJ biodegalų priedas, jei biomasė gauta iš atkurtos nualintos žemės 8 punkte nustatytomis sąlygomis.

| 2) | papildoma šiuo priedu:

  „V PRIEDAS

  A dalis. Su biodegalų naudojimu susijęs preliminarus numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo (gCO2eq/MJ)
   (4)








  Žaliavų grupė | Vidurkis (5) | Procentilių intervalas, gautas atlikus jautrumo analizę (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Javai ir kiti krakmolingi augalai | 12 | 8–16 |
| Cukrūs | 13 | 4–17 |
| Aliejiniai augalai | 55 | 33–66 |

2)

papildoma šiuo priedu:

„V PRIEDAS

A dalis. Su biodegalų naudojimu susijęs preliminarus numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo (gCO2eq/MJ)
   (4)

Žaliavų grupė

Vidurkis (5)

Procentilių intervalas, gautas atlikus jautrumo analizę (6)

Javai ir kiti krakmolingi augalai

12

8–16

Cukrūs

13

4–17

Aliejiniai augalai

55

33–66

B dalis. Biodegalai, kuriuos naudojant laikoma, kad numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, yra lygus nuliui

Bus laikoma, kad numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, bus lygus nuliui, kai naudojami biodegalai, pagaminti iš toliau nurodytų kategorijų žaliavų:

| 1) | iš žaliavų, kurios neįtrauktos į šio priedo A dalį; |
| --- | --- |

1)

iš žaliavų, kurios neįtrauktos į šio priedo A dalį;

| 2) | iš žaliavų, kurių gamyba lėmė tiesioginį žemės paskirties pakeitimą, t. y. vienos iš šių Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytų žemės dangos kategorijų: miško žemės, pievų, šlapžemių, gyvenviečių ar kitos žemės pakeitimą į pasėlius ar daugiamečius pasėlius (7). Tokiu atveju „kiekio, išmetamo dėl tiesioginio žemės paskirties keitimo, vertė (e
  l) turėtų būti apskaičiuota pagal IV priedo C dalies 7 dalį. |
| --- | --- |

2)

iš žaliavų, kurių gamyba lėmė tiesioginį žemės paskirties pakeitimą, t. y. vienos iš šių Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytų žemės dangos kategorijų: miško žemės, pievų, šlapžemių, gyvenviečių ar kitos žemės pakeitimą į pasėlius ar daugiamečius pasėlius (7). Tokiu atveju „kiekio, išmetamo dėl tiesioginio žemės paskirties keitimo, vertė (e
  l) turėtų būti apskaičiuota pagal IV priedo C dalies 7 dalį.

---

(1)  Dalmuo, gautas dalijant CO2 molekulinį svorį (44,010 g/mol) iš anglies molekulinio svorio (12,011 g/mol), yra lygus 3,664.

1

2

(2)  Pasėlių žemė pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos apibrėžtį.

2

(3)  Daugiamečiai pasėliai apibrėžiami kaip daugiamečiai augalai, kurių stiebai paprastai nėra kasmet nupjaunami, pavyzdžiui, trumpos rotacijos želdiniai ir alyvpalmės.“.

3

(4)

4

| (+) | Čia nurodytos vidutinės vertės atitinka individualiai modeliuotų žaliavų verčių svertinį vidurkį. Priede pateikiamų verčių dydį lemia įvairios jų kiekiui apskaičiuoti parengtuose ekonominiuose modeliuose naudojamos prielaidos (pavyzdžiui, šalutinių produktų apdorojimas, derliaus pokyčiai, anglies atsargos, kitų produktų išstūmimas ir pan.). Nors dėl šios priežasties neįmanoma iki galo apibūdinti su tokiais skaičiavimais susijusio neapibrėžtumo intervalo, buvo atlikta pagrindinių parametrų atsitiktiniu kintamumu grindžiama rezultatų jautrumo analizė – vadinamoji Monte Karlo analizė. |
| --- | --- |

(+)

+

Čia nurodytos vidutinės vertės atitinka individualiai modeliuotų žaliavų verčių svertinį vidurkį. Priede pateikiamų verčių dydį lemia įvairios jų kiekiui apskaičiuoti parengtuose ekonominiuose modeliuose naudojamos prielaidos (pavyzdžiui, šalutinių produktų apdorojimas, derliaus pokyčiai, anglies atsargos, kitų produktų išstūmimas ir pan.). Nors dėl šios priežasties neįmanoma iki galo apibūdinti su tokiais skaičiavimais susijusio neapibrėžtumo intervalo, buvo atlikta pagrindinių parametrų atsitiktiniu kintamumu grindžiama rezultatų jautrumo analizė – vadinamoji Monte Karlo analizė.

(5)  Čia pateikiamos vidutinės vertės atitinka individualiai modeliuotų žaliavų verčių svertinį vidurkį.

5

(6)  Čia pateikiamas intervalas atspindi 90 % rezultatų naudojant penktojo ir devyniasdešimt penktojo procentilio vertes, gautas atlikus analizę. Penktasis procentilis reiškia vertę, žemiau kurios buvo nustatyta 5 % rezultatų (t. y. 5 % visų naudotų duomenų atveju rezultatai buvo mažesni nei 8, 4 ir 33 gCO2eq/MJ). Devyniasdešimt penktasis procentilis reiškia vertę, žemiau kurios buvo nustatyta 95 % rezultatų (t. y. 5 % visų naudotų duomenų atveju rezultatai buvo didesni nei 16, 17 ir 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

(7)

7

| (++) | Daugiamečiai pasėliai apibrėžiami kaip daugiamečiai augalai, kurių stiebai paprastai nėra kasmet nupjaunami, pavyzdžiui, trumpos rotacijos želdiniai ir alyvpalmės“. |
| --- | --- |

(++)

++

Daugiamečiai pasėliai apibrėžiami kaip daugiamečiai augalai, kurių stiebai paprastai nėra kasmet nupjaunami, pavyzdžiui, trumpos rotacijos želdiniai ir alyvpalmės“.

---

II PRIEDAS

Direktyvos 2009/28/EB priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | V priedo C dalies 7 punktas pakeičiamas taip:






  „7. | Dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas kiekis e
  l apskaičiuojamas bendrą išmetamą kiekį padalijant į lygias dalis 20 metų laikotarpiui. Tam išmetamam kiekiui apskaičiuoti taikoma tokia taisyklė:

   (1)
  kai








  e
  l | = | dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis (išmatuotas kaip CO2 ekvivalento masė (gramais) biodegalų ar skystųjų bioproduktų energijos vienetui (megadžauliais)); „Pasėlių žemė“ (2) ir „daugiamečių pasėlių žemė“ (3) laikomos viena žemės paskirtimi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR | = | su etalonine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Etaloninė žemės paskirtis yra žemės naudojimas 2008 m. sausio mėn. arba 20 metų iki žaliavos gavimo, atsižvelgiant į tai, kuri data vėlesnė; |
| CSA | = | su faktine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Tais atvejais, kai anglies atsargos susikaupia per daugiau kaip vienerius metus, CSA vertė yra numatomos atsargos ploto vienetui po 20 metų arba, jei tai įvyksta anksčiau, pasėliams pasiekus brandą; |
| P | = | pasėlių produktyvumas (išmatuotas kaip biodegalų arba skystųjų bioproduktų energija ploto vienetui per metus) ir |
| eB | = | 29 g CO2eq/MJ biodegalų arba skystojo bioprodukto priedas, jei biomasė gauta iš atkurtos nualintos žemės 8 punkte nustatytomis sąlygomis. |

1)

V priedo C dalies 7 punktas pakeičiamas taip:

„7.

Dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas kiekis e
  l apskaičiuojamas bendrą išmetamą kiekį padalijant į lygias dalis 20 metų laikotarpiui. Tam išmetamam kiekiui apskaičiuoti taikoma tokia taisyklė:

kai

e
  l

=

dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės paskirties keitimu, metams apskaičiuotas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis (išmatuotas kaip CO2 ekvivalento masė (gramais) biodegalų ar skystųjų bioproduktų energijos vienetui (megadžauliais)); „Pasėlių žemė“ (2) ir „daugiamečių pasėlių žemė“ (3) laikomos viena žemės paskirtimi;

CSR

=

su etalonine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Etaloninė žemės paskirtis yra žemės naudojimas 2008 m. sausio mėn. arba 20 metų iki žaliavos gavimo, atsižvelgiant į tai, kuri data vėlesnė;

CSA

=

su faktine žemės paskirtimi susijusios anglies atsargos ploto vienetui (išmatuotos kaip anglies masė (tonomis) ploto vienetui, įskaitant dirvožemį ir augmeniją). Tais atvejais, kai anglies atsargos susikaupia per daugiau kaip vienerius metus, CSA vertė yra numatomos atsargos ploto vienetui po 20 metų arba, jei tai įvyksta anksčiau, pasėliams pasiekus brandą;

P

=

pasėlių produktyvumas (išmatuotas kaip biodegalų arba skystųjų bioproduktų energija ploto vienetui per metus) ir

eB

=

29 g CO2eq/MJ biodegalų arba skystojo bioprodukto priedas, jei biomasė gauta iš atkurtos nualintos žemės 8 punkte nustatytomis sąlygomis.

| 2) | Papildoma šiuo priedu:

  „VIII PRIEDAS

  A dalis. Su biodegalų ir skystųjų bioproduktų žaliavų naudojimu susijęs preliminarus numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo (gCO2eq/MJ)
   (4)








  Žaliavų grupė | Vidurkis (5) | Procentilių intervalas, gautas atlikus jautrumo analizę (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Javai ir kiti krakmolingi augalai | 12 | 8–16 |
| Cukrūs | 13 | 4–17 |
| Aliejiniai augalai | 55 | 33–66 |

2)

Papildoma šiuo priedu:

„VIII PRIEDAS

A dalis. Su biodegalų ir skystųjų bioproduktų žaliavų naudojimu susijęs preliminarus numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo (gCO2eq/MJ)
   (4)

Žaliavų grupė

Vidurkis (5)

Procentilių intervalas, gautas atlikus jautrumo analizę (6)

Javai ir kiti krakmolingi augalai

12

8–16

Cukrūs

13

4–17

Aliejiniai augalai

55

33–66

B dalis. Biodegalai ir skystieji bioproduktai, kuriuos naudojant laikoma, kad numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, yra lygus nuliui

Bus laikoma, kad numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, bus lygus nuliui, kai naudojami degalai ir skystieji bioproduktai, pagaminti iš toliau nurodytų kategorijų žaliavų:

| 1) | iš žaliavų, kurios neįtrauktos į šio priedo A dalį; |
| --- | --- |

1)

iš žaliavų, kurios neįtrauktos į šio priedo A dalį;

| 2) | iš žaliavų, kurių gamyba lėmė tiesioginį žemės paskirties pakeitimą, t. y. vienos iš šių Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytų žemės dangos kategorijų: miško žemės, pievų, šlapžemių, gyvenviečių ar kitos žemės pakeitimą į pasėlius ar daugiamečius pasėlius (7). Tokiu atveju „kiekio, išmetamo dėl tiesioginio žemės paskirties keitimo, vertė (e
  l) turėtų būti apskaičiuota pagal V priedo C dalies 7 punktą. |
| --- | --- |

2)

iš žaliavų, kurių gamyba lėmė tiesioginį žemės paskirties pakeitimą, t. y. vienos iš šių Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytų žemės dangos kategorijų: miško žemės, pievų, šlapžemių, gyvenviečių ar kitos žemės pakeitimą į pasėlius ar daugiamečius pasėlius (7). Tokiu atveju „kiekio, išmetamo dėl tiesioginio žemės paskirties keitimo, vertė (e
  l) turėtų būti apskaičiuota pagal V priedo C dalies 7 punktą.

| 3) | Papildoma šiuo priedu:

  „IX PRIEDAS

  A dalis. Žaliavos ir degalai, kurių dalis siekiant 3 straipsnio 4 dalies nurodyto (-ų) planinio (ių) rodiklio (-ių) turi būti laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę







  a) | Dumbliai, jeigu jie auginami sausumoje esančiuose vandens telkiniuose ar fotobioreaktoriuose. |
| --- | --- | --- |

3)

Papildoma šiuo priedu:

„IX PRIEDAS

A dalis. Žaliavos ir degalai, kurių dalis siekiant 3 straipsnio 4 dalies nurodyto (-ų) planinio (ių) rodiklio (-ių) turi būti laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę

a)

Dumbliai, jeigu jie auginami sausumoje esančiuose vandens telkiniuose ar fotobioreaktoriuose.

| b) | Nerūšiuotų komunalinių atliekų (išskyrus rūšiuotas namų ūkių atliekas, kurioms taikomi perdirbimo planiniai rodikliai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalies a punktą) biomasės dalis. |
| --- | --- |

b)

Nerūšiuotų komunalinių atliekų (išskyrus rūšiuotas namų ūkių atliekas, kurioms taikomi perdirbimo planiniai rodikliai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalies a punktą) biomasės dalis.

| c) | Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte apibrėžtos biologinės atliekos iš privačių namų ūkių, kurioms turi būti taikomas atskiras surinkimas, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 11 punkte. |
| --- | --- |

c)

Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 punkte apibrėžtos biologinės atliekos iš privačių namų ūkių, kurioms turi būti taikomas atskiras surinkimas, kaip apibrėžta tos direktyvos 3 straipsnio 11 punkte.

| d) | Maisto ar pašarų tiekimo grandinėje netinkama naudoti pramoninių atliekų, įskaitant mažmeninės bei didmeninės prekybos ir žemės ūkio produktų perdirbimo ir žuvies bei akvakultūros pramonės medžiagas, išskyrus šio priedo B dalyje išvardytas žaliavas, biomasės dalis. |
| --- | --- |

d)

Maisto ar pašarų tiekimo grandinėje netinkama naudoti pramoninių atliekų, įskaitant mažmeninės bei didmeninės prekybos ir žemės ūkio produktų perdirbimo ir žuvies bei akvakultūros pramonės medžiagas, išskyrus šio priedo B dalyje išvardytas žaliavas, biomasės dalis.

| e) | Šiaudai. |
| --- | --- |

e)

Šiaudai.

| f) | Gyvulių mėšlas ir nuotekų šlamas. |
| --- | --- |

f)

Gyvulių mėšlas ir nuotekų šlamas.

| g) | Alyvpalmių aliejaus gamyklų nuotekos ir tuščios alyvpalmių vaisių kekės. |
| --- | --- |

g)

Alyvpalmių aliejaus gamyklų nuotekos ir tuščios alyvpalmių vaisių kekės.

| h) | Talo alyvos derva. |
| --- | --- |

h)

Talo alyvos derva.

| i) | Neapdorotas glicerinas. |
| --- | --- |

i)

Neapdorotas glicerinas.

| j) | Cukranendrių išspaudos. |
| --- | --- |

j)

Cukranendrių išspaudos.

| k) | Vynuogių išspaudos ir vyno nuosėdos. |
| --- | --- |

k)

Vynuogių išspaudos ir vyno nuosėdos.

| l) | Riešutų kevalai. |
| --- | --- |

l)

Riešutų kevalai.

| m) | Išaižos. |
| --- | --- |

m)

Išaižos.

| n) | Burbuolių kotai, nuo kurių pašalintos kukurūzų sėklos. |
| --- | --- |

n)

Burbuolių kotai, nuo kurių pašalintos kukurūzų sėklos.

| o) | Miškininkystės ir miškininkystės pramonės atliekų ir liekanų, t. y. žievių, šakų, nekomercinio retinimo kirtimų medienos, lapų, spyglių, medžių viršūnių, pjuvenų, medienos drožlių, juodųjų nuovirų, rudųjų nuovirų, pluošto atliekų, lignino ir talo alyvos, biomasės dalis. |
| --- | --- |

o)

Miškininkystės ir miškininkystės pramonės atliekų ir liekanų, t. y. žievių, šakų, nekomercinio retinimo kirtimų medienos, lapų, spyglių, medžių viršūnių, pjuvenų, medienos drožlių, juodųjų nuovirų, rudųjų nuovirų, pluošto atliekų, lignino ir talo alyvos, biomasės dalis.

| p) | Kitos nemaistinės celiuliozės medžiagos, kaip apibrėžta 2 straipsnio antros pastraipos s punkte. |
| --- | --- |

p)

Kitos nemaistinės celiuliozės medžiagos, kaip apibrėžta 2 straipsnio antros pastraipos s punkte.

| q) | Kitos lignoceliuliozės medžiagos, kaip apibrėžta 2 straipsnio antros pastraipos r punkte, išskyrus pjaustytinus rąstus ir fanermedį. |
| --- | --- |

q)

Kitos lignoceliuliozės medžiagos, kaip apibrėžta 2 straipsnio antros pastraipos r punkte, išskyrus pjaustytinus rąstus ir fanermedį.

| r) | Atsinaujinantis nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis kuras. |
| --- | --- |

r)

Atsinaujinantis nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis kuras.

B dalis. Žaliavos, kurių dalis siekiant 3 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto planinio rodiklio turi būti laikoma du kartus didesne už jų energetinę vertę

| a) | Naudotas kepimo aliejus. |
| --- | --- |

a)

Naudotas kepimo aliejus.

| b) | 1 ir 2 kategorijų gyvūniniai riebalai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 (8). |
| --- | --- |

b)

1 ir 2 kategorijų gyvūniniai riebalai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 (8).

---

(1)  Dalmuo, gautas dalijant CO2 molekulinį svorį (44,010 g/mol) iš anglies molekulinio svorio (12,011 g/mol), yra lygus 3,664.

1

2

(2)  Pasėlių žemė pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos apibrėžtį.

2

(3)  Daugiamečiai pasėliai apibrėžiami kaip daugiamečiai augalai, kurių stiebai paprastai nėra kasmet nupjaunami, pavyzdžiui, trumpos rotacijos želdiniai ir alyvpalmės.“

3

(4)

4

| (+) | Čia nurodytos vidutinės vertės atitinka individualiai modeliuotų žaliavų verčių svertinį vidurkį. Priede pateikiamų verčių dydį lemia įvairios jų kiekiui apskaičiuoti parengtuose ekonominiuose modeliuose naudojamos prielaidos (pavyzdžiui, šalutinių produktų apdorojimas, derliaus pokyčiai, anglies atsargos, kitų produktų išstūmimas ir pan.). Nors dėl šios priežasties neįmanoma iki galo apibūdinti su tokiais skaičiavimais susijusio neapibrėžtumo intervalo, buvo atlikta pagrindinių parametrų atsitiktiniu kintamumu grindžiama rezultatų jautrumo analizė – vadinamoji Monte Karlo analizė. |
| --- | --- |

(+)

+

Čia nurodytos vidutinės vertės atitinka individualiai modeliuotų žaliavų verčių svertinį vidurkį. Priede pateikiamų verčių dydį lemia įvairios jų kiekiui apskaičiuoti parengtuose ekonominiuose modeliuose naudojamos prielaidos (pavyzdžiui, šalutinių produktų apdorojimas, derliaus pokyčiai, anglies atsargos, kitų produktų išstūmimas ir pan.). Nors dėl šios priežasties neįmanoma iki galo apibūdinti su tokiais skaičiavimais susijusio neapibrėžtumo intervalo, buvo atlikta pagrindinių parametrų atsitiktiniu kintamumu grindžiama rezultatų jautrumo analizė – vadinamoji Monte Karlo analizė.

(5)  Čia pateikiamos vidutinės vertės atitinka individualiai modeliuotų žaliavų verčių svertinį vidurkį.

5

(6)  Čia pateikiamas intervalas atspindi 90 % rezultatų naudojant penktojo ir devyniasdešimt penktojo procentilio vertes, gautas atlikus analizę. Penktasis procentilis reiškia vertę, žemiau kurios buvo nustatyta 5 % rezultatų (t. y. 5 % visų naudotų duomenų atveju rezultatai buvo mažesni nei 8, 4 ir 33 gCO2eq/MJ). Devyniasdešimt penktasis procentilis reiškia vertę, žemiau kurios buvo nustatyta 95 % rezultatų (t. y. 5 % visų naudotų duomenų atveju rezultatai buvo didesni nei 16, 17 ir 66 gCO2eq/MJ).

6

2eq

2eq

(7)

7

| (++) | Daugiamečiai pasėliai apibrėžiami kaip daugiamečiai augalai, kurių stiebai paprastai nėra kasmet nupjaunami, pavyzdžiui, trumpos rotacijos želdiniai ir alyvpalmės.“ |
| --- | --- |

(++)

++

Daugiamečiai pasėliai apibrėžiami kaip daugiamečiai augalai, kurių stiebai paprastai nėra kasmet nupjaunami, pavyzdžiui, trumpos rotacijos želdiniai ir alyvpalmės.“

(8)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009 kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).“

8

---

| 12.2.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 50/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 50/26

---

Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 2/2015, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją

(2015/C 50/02)

I.   ĮVADAS

2012 m. spalio 18 d. Komisija pateikė pirmiau nurodytą pasiūlymą, kuris grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalimi, o keletas siūlomų nuostatų – 114 straipsniu.

Pasiūlymu (1) siekiama iš dalies pakeisti Direktyvą dėl degalų kokybės (98/70/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/30/EB; toliau – Degalų kokybės direktyva) ir Direktyvą dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių (2009/28/EB; toliau – Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ), remiantis šiose dviejose direktyvose Komisijai nustatytu reikalavimu pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertinamas netiesioginio žemės paskirties keitimo (2) poveikis išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui ir aptariami būdai, kaip tą poveikį sumažinti, o prireikus kartu pateikti pasiūlymą. (3)

2013 m. liepos 11 d. Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas balsavo dėl savo ataskaitos, o 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamentas priėmė savo poziciją per pirmąjį svarstymą. (4)

2014 m. birželio 13 d. Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl pasiūlymo projekto. Teisininkams lingvistams peržiūrėjus tekstą, Taryba 2014 m. gruodžio 9 d. priėmė poziciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnyje nustatytą įprastą teisėkūros procedūrą.

Atlikdama šį darbą Taryba atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę. Regionų komitetas nusprendė nepareikšti nuomonės.

II.   TIKSLAS

Dabartinio Komisijos pasiūlymo tikslas – pradėti perėjimą prie biodegalų, kuriuos naudojant užtikrinama, kad būtų išmetama gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pranešant ir apie numatomą kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo. Komisija pabrėžia, kad esamos investicijos turėtų būti apsaugotos, o dabartinio Komisijos pasiūlymo tikslai ir jo pagrindiniai elementai yra:

| — | apriboti įprastinių biodegalų (siejamų su pavojumi, kad dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo susidarys išmetamųjų teršalų) dalį, siekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos planinių rodiklių, |
| --- | --- |

—

apriboti įprastinių biodegalų (siejamų su pavojumi, kad dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo susidarys išmetamųjų teršalų) dalį, siekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos planinių rodiklių,

| — | gerinti biodegalų gamybos procesų rodiklius, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis (mažinti susijusį išmetamą teršalų kiekį), padidinant naujiems įrenginiams taikomą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo ribą, su sąlyga, kad apsaugomi jau veikiantys įrenginiai, |
| --- | --- |

—

gerinti biodegalų gamybos procesų rodiklius, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis (mažinti susijusį išmetamą teršalų kiekį), padidinant naujiems įrenginiams taikomą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo ribą, su sąlyga, kad apsaugomi jau veikiantys įrenginiai,

| — | skatinti didesnę pažangiųjų biodegalų, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, rinkos skverbtį, užtikrinant, kad tokių degalų naudojimas galėtų padėti siekti Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos tikslų geriau nei įprastų biodegalų naudojimas, |
| --- | --- |

—

skatinti didesnę pažangiųjų biodegalų, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, rinkos skverbtį, užtikrinant, kad tokių degalų naudojimas galėtų padėti siekti Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos tikslų geriau nei įprastų biodegalų naudojimas,

| — | gerinti ataskaitų apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį teikimą, įpareigojant valstybes nares ir degalų tiekėjus pranešti apie numatomą kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo naudojant biodegalus. |
| --- | --- |

—

gerinti ataskaitų apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį teikimą, įpareigojant valstybes nares ir degalų tiekėjus pranešti apie numatomą kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo naudojant biodegalus.

III.   TARYBOS POZICIJOS ANALIZĖ

1.   Bendrosios nuostatos

Nors Taryba pritaria Komisijos ir Parlamento nuomonei dėl pagrindinių pasiūlymo tikslų, ji laikosi nuomonės, kad pirminiame pasiūlyme turi būti padaryti keli pakeitimai. Taryba siekia rasti subalansuotą požiūrį, kuriuo atsižvelgiama į būtinybę spręsti klausimus, susijusius su:

| — | pasauliniu netiesioginio žemės paskirties keitimo reiškiniu, |
| --- | --- |

—

pasauliniu netiesioginio žemės paskirties keitimo reiškiniu,

| — | siekiu teikti paskatas pažangesniems biodegalams, |
| --- | --- |

—

siekiu teikti paskatas pažangesniems biodegalams,

| — | aiškesne investicijų perspektyva ir investicijų, padarytų remiantis galiojančiais ES teisės aktais, apsauga. |
| --- | --- |

—

aiškesne investicijų perspektyva ir investicijų, padarytų remiantis galiojančiais ES teisės aktais, apsauga.

Laikantis šio požiūrio, Tarybos pozicija iš dalies keičiamas pirminis Komisijos pasiūlymas siekiant visų pirma atspindėti dabartinę padėtį ir netikrumą, susijusį su numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, ir biodegalų gamybos bei vartojimo aplinkybėmis ir perspektyvomis, šį pasiūlymą performuluojant ir išbraukiant kai kurias teksto nuostatas. Tai reiškia, kad Taryba nepritarė visiems per pirmąjį svarstymą Europos Parlamento priimtoje nuomonėje išdėstytiems ir su išbrauktomis teksto dalimis susijusiems pakeitimams. Be to, nemažai pasiūlytų pakeitimų buvo nepriimti dėl to, kad buvo laikoma, jog jais nėra tinkamai prisidedama prie direktyvos tikslų, o kitos nuostatos buvo performuluotos siekiant aiškesnės ir griežtesnės direktyvos.

Tolesniuose skirsniuose apibūdinami esminiai pakeitimai.

2.   Pagrindiniai politikos klausimai

i)   Įprastinių biodegalų dalies riba ir nauji įrenginiai

Komisija pasiūlė iki 5 % apriboti biodegalų ir skystųjų bioproduktų, pagamintų iš javų ir kitų krakmolingų augalų, cukrų ir aliejinių augalų, dalį siekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslų, tačiau nenustatyti jokių jų bendro vartojimo apribojimų.

Taryba sutinka, kad ribos nustatymas gali būti viena iš politikos priemonių, siekiant sušvelninti netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį, tačiau, jos nuomone, Komisijos pasiūlymą reikia keisti atsižvelgiant į pirmiau minėtus tikslus. Tarybos pozicijoje nustatoma 7 % riba. Reikia pažymėti, kad Parlamentas taip pat padidino Komisijos pasiūlytą ribą, pasiūlydamas 181 pakeitimą (iki 6 %, įskaitant energetinius augalus). Taryba nepritaria Parlamento 184/REV pakeitimui, pagal kurį riba taip pat taikoma ir Degalų kokybės direktyvos šiltnamio efektą sukeliančių dujų intensyvumo sumažinimo tikslui, ir pažymi, kad Komisija į savo pasiūlymą neįtraukė ribos taikymo. Tarybos nuomone, jos taikymas nėra tinkamas, atsižvelgiant į tai, kad Degalų kokybės direktyvos tikslas yra sumažinti ES naudojamų kuro rūšių derinio taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumą.

Be to, nors Taryba ir pritaria ribos nustatymui siekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslų, ji taip pat mano, kad nustatoma riba neturėtų riboti valstybių narių lankstumo nustatant, kad biodegalų kiekiai, viršijantys nustatytą ribą, turėtų būti laikomi netvariais, taigi jiems neturėtų būti galimybių gauti paramą valstybėse narėse. Todėl Taryba negali pritarti Europos Parlamento 89 pakeitimui.

Naujų įrenginių klausimu Taryba iš esmės gali pritarti Komisijos požiūriui, kuriam taip pat pritaria Parlamentas, nustatyti 60 % minimalaus išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo ribą, taikomą naujuose įrenginiuose gaminamiems biodegalams ir skystiesiems bioproduktams (nuo direktyvos įsigaliojimo dienos, o ne nuo siūlomos fiksuotos dienos – 2014 m. liepos 1 d.).

ii)   Netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikio numatymas, ataskaitų teikimas ir peržiūra

Į pirminį tekstą Komisija yra įtraukusi įpareigojimų valstybėms narėms / degalų tiekėjams į teikiamas ataskaitas įtraukti numatomą kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, kad būtų galima apskaičiuoti biodegalų ir skystųjų bioproduktų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą. Siūlomi atitinkami nauji priedai (Degalų kokybės direktyvos V priedas ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos VIII priedas), kuriuose numatomas kiekis, išmetamas tam tikrose žaliavų grupėse dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo (5).

Taryba mano, kad šiomis nuostatomis turėtų būti geriau atspindėtas netikrumo, susijusio su modeliavimu, prielaidomis ir numatomu kiekiu, išmetamu dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, mastas, tuo pačiu siekiant sustabdyti netiesioginio žemės paskirties keitimo reiškinio plėtrą ir remiant tolesnį geriausių mokslinių įrodymų rinkimą. Todėl į Tarybos pateiktą pirmiau minėtų priedų tekstą įtraukti intervalai, kuriais iliustruojamas toks netikrumas dėl preliminaraus numatomo kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo. Valstybės narės ir (arba) degalų tiekėjai praneštų apie biodegalų ir skystųjų bioproduktų, pagamintų iš kiekvienos kategorijos žaliavų, išvardytų tuose prieduose, kiekius, o tuo pagrindu Komisija parengtų savo ataskaitą, įskaitant verčių intervalus, siekiant tikslo susiaurinti netikrumo mastą ir taip sukurti patikimesnį mokslinį pagrindą. Be to, kalbant apie ataskaitų teikimą ir peržiūrą, Komisija taip pat išnagrinėtų galimą ES politikos poveikį, pavyzdžiui, aplinkos, klimato ir žemės ūkio politikos, ir tai, ar į tokius veiksnius būtų galima atsižvelgti.

Taip pat įtraukti griežtesni peržiūros elementai, juos derinant su nauja biodegalų ir skystųjų bioproduktų, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, apibrėžtimi, įskaitant biodegalų, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, pavyzdžiui, tokių, kurie gauti dėl didesnio derliaus, identifikavimo ir sertifikavimo kriterijų nustatymą, taip pat nagrinėjamos biodegalų ir skystųjų bioproduktų, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, gamybos sertifikavimo schemos, imantis projektų lygio mažinimo priemonių. Nuostatose dėl peržiūros išlaikoma galimybė patikslintus numatomo kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, veiksnius įtraukti į tvarumo kriterijus. Be to, Tarybos pozicijoje, straipsnyje dėl peržiūros Komisijos prašoma (kaip ir Parlamento 189, 107 ir 190 pakeitimuose) į peržiūrą įtraukti naujausią prieinamą informaciją apie pagrindines netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikio prielaidas, pavyzdžiui, žemės ūkio derliaus ir našumo tendencijų, priskyrimo šalutiniams produktams, pastebimo visuotinio žemės paskirties keitimo ir miškų naikinimo masto.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą svarstymą apie kiekio, išmetamo dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, pobūdį, Taryba negali sutikti su Parlamento 60 pakeitimu, kuriuo siekiama į Degalų kokybės direktyvą įtraukti netiesioginio žemės paskirties keitimo veiksnius nuo 2020 m. apskaičiuojant būvio ciklo metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį naudojant biodegalus. Be to, Tarybos pozicijoje laikomasi bendro požiūrio siekti kuo didesnio Degalų kokybės ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos pakeitimo nuoseklumo.

Taryba yra tos nuomonės, kad siekiant abejų iš dalies keičiamų direktyvų nuoseklumo, naujasis Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos VIII priedas, iš dalies pakeistas Tarybos pozicijos, turėtų būti išlaikomas kartu su Degalų kokybės direktyvos V priedu ir neturėtų būti išbrauktas, kaip nurodyta Parlamento 164 pakeitime.

iii)   Paskatos pažangiesiems biodegalams

Siekiant padidinti paskatas pažangiesiems biodegalams (neskaitant įprastiems biodegalams nustatytos ribos), Komisija pasiūlė schemą, kaip dar labiau propaguoti tokius biodegalus, gaminamus iš žaliavų, kurioms nereikia papildomos žemės, siūlydama, kad jų energetinė vertė būtų skaičiuojama kaip keturis kartus didesnė siekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 10 % rodiklio transporto srityje. Siūlomas naujas tos direktyvos IX priedas, įtraukiant tokias žaliavas kaip atliekos ir liekanos.

Į savo poziciją Parlamentas įtraukė valstybėms narėms privalomus tikslus palaipsniui pasiekti, kad 2016 m. bent 0,5 % suvartojamo energijos kiekio būtų sudaryta iš pažangiųjų biodegalų pagamintos energijos, o 2020 m. – bent 2,5 %. IX priedas yra padalytas į tris skirtingas kategorijas A, B ir C dalyse, kuriose nurodyta, kad kai kurios žaliavos skaičiuojamos vieną kartą, kai kurios du, o kai kurios keturis kartus 10 % rodiklio transporto srityje, o žaliavos, siekiant pažangiųjų degalų rodiklių, nurodytos tik A ir C dalyse.

Taryba pritaria siekiui skatinti pažangiųjų biodegalų, kurie kelia nedidelę riziką, kad reikės netiesioginio žemės paskirties keitimo, vartojimą. Tačiau Taryboje vyravo didelės abejonės dėl tam tikrų žaliavų skaičiavimo keturis kartus, kaip siūlė Komisija, naudos – buvo pareikštas susirūpinimas dėl to, kad galimi rinkos iškraipymai bei sukčiavimo atvejai, be to, tokia schema nebuvo laikoma veiksmingiausia priemone skatinti naudoti pažangiuosius biodegalus. Todėl Tarybos pozicijoje pateikiama keletas aspektų, kaip skatinti vartoti pažangiuosius biodegalus ir tuo pačiu palikti valstybėms narėms lankstumo atsižvelgiant į jų potencialą ir nacionalines aplinkybes: reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų nacionalinius pažangiųjų biodegalų planinius rodiklius, o tokio rodiklio rekomenduojama vertė 0,5 procentinio punkto iš 10 % planinio rodiklio dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos transporto srityje, kaip numatyta Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje. Jos gali nusistatyti žemesnį rodiklį, remdamosi trimis priežasčių kategorijomis. Tačiau jos turėtų pateisinti žemesnio nei 0,5 procentinio punkto rodiklio nustatymą ir pranešti apie šio trūkumo siekiant nacionalinio pažangiųjų biodegalų planinio tikslo priežastis. Komisija paskelbs apibendrinamąją ataskaitą apie tai, kaip valstybėms narėms pavyko pasiekti nacionalinius pažangiųjų biodegalų planinius rodiklius.

Taigi, nors Taryba ir mano, kad teisiškai neprivalomų papildomų planinių rodiklių nustatymas nacionaliniu lygiu yra veiksminga paskata ir aiškus ženklas investuotojams, tačiau Taryba negali pritarti nei pažangiųjų degalų planinių rodiklių pobūdžiui, nei nustatymo būdui, kaip pateikiama Parlamento pozicijoje, nes susirūpinimą kelia tokių biodegalų prieinamumas ir sąnaudos. Atrodo, kad Tarybos ir Parlamento (111 pakeitimas) nuomonės sutampa dėl būtinybės į peržiūrą įtraukti tokių biodegalų prieinamumo įvertinimą, atsižvelgti į aplinkos, ekonomikos ir socialinius klausimus šiame kontekste, taip pat dėl galimybės nustatyti papildomus kriterijus siekiant užtikrinti jų tvarumą.

Kaip papildoma paskata naudoti pažangiuosius biodegalus, Tarybos pozicijoje Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos statistinių perdavimų priemonė išplečiama, kad apimtų tokius pažangiuosius biodegalus, o šių biodegalų dalies dvigubas skaičiavimas yra išplečiamas iki bendrų tos direktyvos tikslų.

Tarybos pozicija apima pakeistą naują IX priedą, kuris buvo išplėstas į jo A dalį įtraukiant daugiau tokių elementų, kaip miškininkystės atliekos ir liekanos bei asmeninių namų ūkių biologinės atliekos, kurios visos būtų skaičiuojamos kaip dvigubos energetinės vertės siekiant šių planinių rodiklių. B dalis apimtų tik panaudotą maistinį aliejų ir gyvulių riebalus, kurių suvartota dalis nebūtų skaičiuojama siekiant skirtojo nacionalinio pažangiųjų biodegalų tikslo.

Kaip tęstinumo nuostata, IX priede neišvardytos biodegalų žaliavos, kurios priskirtos atliekoms, liekanoms, nemaistinės celiuliozės medžiagoms ar lignoceliuliozės medžiagoms ir kurios buvo naudojamos jau veikiančiuose įrenginiuose iki šios direktyvos priėmimo, gali būti skaičiuojami siekiant nacionalinio pažangiųjų biodegalų planinio rodiklio. Tarybos nuomone, IX priede naudojamam supaprastintam ir aiškiam skirstymui kategorijomis turėtų būti teikiama didesnė pirmenybė, nei Parlamento pozicijoje numatytai sudėtingai IX priedo struktūrai.

Taryba iš esmės pritaria Parlamento norui sugriežtinti nuostatas, kad būtų sumažinta galima sukčiavimo rizika, pavyzdžiui, kad dėl tų pačių siuntų Sąjungoje bus pareikštas daugiau nei vienas reikalavimas arba kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos, kad atitiktų IX priedo reikalavimus, ir įtraukė atitinkamus elementus, kuriuos galima rasti 101 ir 185 pakeitimuose, kad valstybės narės skatintų plėtoti ir naudoti sistemas, kurias taikant būtų galima atsekti ir stebėti žaliavas ir iš jų pagamintus biodegalus visoje vertės grandinėje, ir užtikrinti, kad nustačius sukčiavimo atvejus būtų imamasi veiksmų. Be to, Tarybos pozicija apima valstybėms narėms taikomą prievolę teikti ataskaitas – tai leis Komisijai įvertinti priemonių, kurių buvo imtasis siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir su juo kovoti, veiksmingumą bei tai, ar reikalingos papildomos priemonės, be kita ko Sąjungos lygmeniu.

Kalbant apie valstybių narių ir Komisijos ataskaitų apie iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų pasiūlą ir tvarumą teikimą, Tarybos pozicija tai pat apima prievolę valstybėms narėms ir Komisijai tinkamai atsižvelgti į Atliekų pagrindų direktyvoje nustatytus atliekų hierarchijos principus, biomasės pakopinio naudojimo principą, būtinų anglies atsargų išlaikymą dirvožemyje ir dirvožemio bei ekosistemų kokybę, bet šioje pozicijoje Parlamento 59 pakeitimas, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais tikrinama, kaip laikomasi atliekų hierarchijos, nelaikomas tinkamu ir įgyvendintinu. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamento 12 ir 109 pakeitimuose Komisija panašiai raginama pateikti ataskaitą, be kita ko, dėl pažangiųjų biodegalų prieinamumo ir dėl biologinių degalų, pagamintų iš atliekų, liekanų, šalutinių produktų ir nemaistinių kultūrų, ekonominį poveikį.

iv)   Paskatos imtis atsinaujinančios elektros energijos ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių

Komisijos pasiūlyme aptariami būdai, kaip sumažinti netiesioginio žemės paskirties keitimo pavojų, tiesiogiai susijusį su biodegalų gamyba ir vartojimu. Tačiau Taryba laikosi nuomonės, kad labiau naudojant elektros energiją, pagamintą iš atsinaujinančiųjų išteklių, taip pat, kaip visaapimantį tikslą, būtų galima skatinti transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Todėl Tarybos tekste pateikiami keli veiksniai, kurie gali būti naudojami apskaičiuojant dauginimo koeficientus, skirtus apskaičiuoti elektrifikuoto geležinkelių transporto ir elektrinių kelių transporto priemonių suvartotos iš atsinaujinančių išteklių pagamintos energijos dalį, siekiant padidinti jų naudojimą ir skverbimąsi į rinką.

Parlamento pozicijoje palyginamų nuostatų nerasta. Tačiau Parlamentas ragina Komisiją pateikti rekomendacijas dėl papildomų priemonių, kuriomis būtų skatinamas transporto energijos vartojimo efektyvumas ir energijos taupymas, kuriuos būtų galima įskaičiuoti apskaičiuojant transportui sunaudojamos atsinaujinančiosios energijos kiekį, atsižvelgiant į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje nustatytą 10 % transporto sektoriuje sunaudojamos energijos tikslą (153 ir 154 pakeitimai). Nors Taryba didesnį energijos vartojimo efektyvumą bendrai vertina kaip svarbų indėlį mažinant transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, ji nemano, kad priemonės ir jų poveikis turėtų būti įtrauktos į direktyvą, kuria iš dalies keičiama Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva.

v)   Atitiktis tvarumo kriterijams: savanoriškos schemos ir abipusis pripažinimas

Ir Taryba, ir Parlamentas, nagrinėdami ataskaitų dėl savanoriškų schemų, sukurtų vadovaujantis Degalų kokybės ir Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvomis, veikimo ir peržiūros klausimus, įtraukė išsamias ir labai panašias ataskaitų teikimo nuostatas, leidžiančias Komisijai įvertinti, pvz., schemų nepriklausomumą, skaidrumą, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir bendrą schemų patikimumą (54, 58 ir 103 pakeitimai), o Tarybos tekste Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl Degalų kokybės ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvų nuostatų, susijusių su savanoriškomis schemomis (jei tinka), dalinio pakeitimo, siekiant skatinti geriausią praktiką.

Kalbant apie savanoriškų schemų ir biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijų atitikties nacionalinių schemų savitarpio pripažinimą, Tarybos nuomone, sąlygos, kuriomis savitarpio pripažinimo principai taikomi tarp visų schemų, turėtų būti patikslintos, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sklandžiam vidaus rinkos veikimui. Šiuo tikslu Tarybos pozicijoje yra numatytos Degalų kokybės ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvų nuostatos, pagal kurias valstybė narė gali pranešti apie savo nacionalinę schemą Komisijai, kuri ją įvertintų pirmenybine tvarka. Sprendimas dėl taip pateiktos nacionalinės schemos atitikties būtų priimtas pasitelkiant nagrinėjimo procedūrą, o kitose schemose, įskaitant pagal atitinkamus straipsnius sukurtas savanoriškas schemas, negalėtų būti atsisakyta taikyti teigiamai įvertintos schemos savitarpio pripažinimą. Parlamento pozicija apima automatinį tikrinimo schemų savitarpio pripažinimą (102 pakeitimas), kurį Taryba laiko netinkamu.

vi)   Deleguotieji aktai

Komisija pasiūlė daug tiek Degalų kokybės direktyvos, tiek Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos pakeitimų, visų pirma dėl įgaliojimų suteikimo Komisijai priimti teisės aktus remiantis SESV 290 ir 291 straipsniais.

Taryba peržiūrėjo šias nuostatas, deramai atsižvelgdama į SESV įvestus pakeitimus po abiejų direktyvų priėmimo, visų pirma į 290 straipsnį dėl įgaliojimų priimti ne teisėkūros procedūra priimamus teisės aktus, papildančius ar iš dalies keičiančius neesmines teisėkūros procedūra priimto akto nuostatas. Todėl Taryba nusprendė apriboti įgaliojimų suteikimą Komisijai penkerių metų laikotarpiu, kai tie įgaliojimai susiję su Degalų kokybės direktyvos keitimu siekiant priimti aktus dėl papildymo biodegalų gamybos būdams taikomomis apskaičiuotomis tipinėmis ir numatytosiomis vertėmis ir leidžiamų analitinių metodų, susijusių su degalų specifikacijomis, pritaikymu ir benzino, kurio sudėtyje yra bioetanolio, leidžiamu garų slėgio nuokrypiu, o Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos atveju – IX priedo biodegalų žaliavų ir degalų sąrašo galimu papildymu ir papildymu apskaičiuotomis biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybos būdams taikomomis tipinėmis ir numatytosiomis vertėmis. Todėl Taryba negali priimti Parlamento pozicijos pakeitimų, kuriais peržiūrimos arba papildomos nuostatos dėl įgaliojimų, kurie nėra paliekami Tarybai, suteikimo Komisijai.

Kalbant apie kitas Komisijos siūlomas nuostatas dėl įgaliojimo suteikimo, Taryba, atlikusi nuodugnią kiekvieno konkretaus atvejo analizę, padarė išvadą, kad labiau apgalvota yra naudoti arba įgyvendinimo aktus, arba įprastą teisėkūros procedūrą.

vii)   Konstatuojamosios dalys

Taryba pakeitė konstatuojamąsias dalis, kad jos atitiktų pakeistas direktyvos dėstomąsias dalis, taigi, Tarybos nuomonė dėl Parlamento pakeistų konstatuojamųjų dalių atitinka Tarybos nuomonę dėl Parlamento dėstomųjų dalių pakeitimų. Be to, žr. toliau 4 punkte informaciją dėl konstatuojamųjų dalių.

3.   Kiti politikos klausimai

Išmetamųjų teršalų, dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo ir pažangiųjų biodegalų srityje Taryba laikosi nuomonės, kad siekiant didesnio aiškumo ir suderinamumo, į Degalų kokybės ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvas reikia įtraukti kelias naujas apibrėžtis. Nors Parlamento pozicijoje pateikiama daug naujų apibrėžčių (34–37 ir 69–76 pakeitimai), kurios, Tarybos nuomone, nėra reikalingos, galima atkreipti dėmesį į tai, kad kai kurios iš siūlomų naujų apibrėžčių sutampa, bent iš dalies, su kai kuriomis Tarybos pasiūlytomis apibrėžtimis (visų pirma kalbant apie „nemaistines celiuliozės medžiagas“ ir „lignoceliuliozės medžiagas“).

Kalbant apie su biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamyba susijusių šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimą, Taryba nutarė, kad, priešingai nei numatyta Komisijos pasiūlyme, biodegalams ir skystiesiems bioproduktams numatytas priedas, jei biomasė gauta iš atkurtos nualintos žemės, turėtų būti išlaikytas.

4.   Kiti Europos Parlamento priimti pakeitimai

Kiti pakeitimai, kurie nelaikomi būtinais ar tinkamais siekiant direktyvos tikslų ir todėl neįtraukti į Tarybos poziciją, yra šie:

| — | įpareigojimas degalų tiekėjams užtikrinti, kad į rinką būtų tiekiamas benzinas, turintis konkretų maksimalų deguonies ir etanolio kiekį (38 pakeitimas), įpareigojimas valstybėms narėms užtikrinti, kad benzine būtų konkreti energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis (152/rev pakeitimo dalis), ir nuostata dėl į dyzeliną įmaišytos RRME procentinės dalies (39 pakeitimas), |
| --- | --- |

—

įpareigojimas degalų tiekėjams užtikrinti, kad į rinką būtų tiekiamas benzinas, turintis konkretų maksimalų deguonies ir etanolio kiekį (38 pakeitimas), įpareigojimas valstybėms narėms užtikrinti, kad benzine būtų konkreti energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis (152/rev pakeitimo dalis), ir nuostata dėl į dyzeliną įmaišytos RRME procentinės dalies (39 pakeitimas),

| — | aviacijoje naudojamų biodegalų tiekėjai (40 pakeitimas), |
| --- | --- |

—

aviacijoje naudojamų biodegalų tiekėjai (40 pakeitimas),

| — | trečiųjų šalių teisės pagal įstatymą ir laisvas, išankstinis ir informuoto asmens sutikimas dėl žemės, naudojamos biodegalams gaminti, naudojimo ir teisinio žemės naudojimo (49 ir 96 pakeitimai), |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių teisės pagal įstatymą ir laisvas, išankstinis ir informuoto asmens sutikimas dėl žemės, naudojamos biodegalams gaminti, naudojimo ir teisinio žemės naudojimo (49 ir 96 pakeitimai),

| — | Komisijos ataskaita apie didesnės biodegalų paklausos poveikį socialiniam tvarumui, biodegalų gamybos poveikį galimybei įsigyti augalinių baltymų ir poveikį galimybei įsigyti maisto produktų prieinamomis kainomis (50 pakeitimas), |
| --- | --- |

—

Komisijos ataskaita apie didesnės biodegalų paklausos poveikį socialiniam tvarumui, biodegalų gamybos poveikį galimybei įsigyti augalinių baltymų ir poveikį galimybei įsigyti maisto produktų prieinamomis kainomis (50 pakeitimas),

| — | dvišalių ar daugiašalių susitarimų dėl biodegalų tvarumo sudarymas su trečiosiomis šalimis ir tokių susitarimų turinys (55 ir 100 pakeitimai), |
| --- | --- |

—

dvišalių ar daugiašalių susitarimų dėl biodegalų tvarumo sudarymas su trečiosiomis šalimis ir tokių susitarimų turinys (55 ir 100 pakeitimai),

| — | kilmės garantijos laikantis planinių rodiklių ir statistinių perdavimų, bendrų projektų ar bendrų paramos schemų naudojimas (88 pakeitimas), |
| --- | --- |

—

kilmės garantijos laikantis planinių rodiklių ir statistinių perdavimų, bendrų projektų ar bendrų paramos schemų naudojimas (88 pakeitimas),

| — | tvari žemėtvarkos praktika (97 pakeitimas), |
| --- | --- |

—

tvari žemėtvarkos praktika (97 pakeitimas),

| — | Eurostato leidinys, kuriame skelbiama su biodegalų prekyba susijusi informacija, importo bei eksporto duomenys ir informacija apie užimtumą biokuro pramonėje (98 ir 99 pakeitimai), |
| --- | --- |

—

Eurostato leidinys, kuriame skelbiama su biodegalų prekyba susijusi informacija, importo bei eksporto duomenys ir informacija apie užimtumą biokuro pramonėje (98 ir 99 pakeitimai),

| — | kitos konstatuojamosios dalys (4, 8, 13, 129, 16, 17, 22, 24, 25, 27, 30 pakeitimai). |
| --- | --- |

—

kitos konstatuojamosios dalys (4, 8, 13, 129, 16, 17, 22, 24, 25, 27, 30 pakeitimai).

IV.   IŠVADA

Rengdama poziciją, Taryba visapusiškai atsižvelgė į Komisijos pasiūlymą ir Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad nemažai Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų jau yra iš esmės, iš dalies arba visiškai įtraukti į jos poziciją.

---

(1)  Dok. 15189/12 ENV 789 ENER 417 ENT 257 TRANS 346 AGRI 686 POLGEN 170 CODEC 2432

(2)  Angl. ILUC.

(3)  Direktyvos 2009/30/EB 7d straipsnio 6 dalis ir Direktyvos 2009/28/EB 19 straipsnio 6 dalis.

(4)  A7-0279/2013

(5)  Javai ir kiti krakmolingi augalai, cukrūs ir aliejiniai augalai.

---