# Eiropas Savienības L 50/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 50 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 21. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 50

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 21. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2015/282 (2015. gada 20. februāris), ar ko groza VIII, IX un X pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), saistībā ar paplašinātu vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/283 (2015. gada 20. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 7 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/284 (2015. gada 17. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma grozījumu, ko izdara EEZ līguma 4. protokolā par izcelsmes noteikumiem (Horvātijas pievienošanās) | 10 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2015/285 (2015. gada 17. februāris) par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu attiecībā uz minētā Līguma 4. protokola par izcelsmes noteikumiem aizstāšanu ar jaunu protokolu, kurš saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem | 13 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/286 (2014. gada 27. novembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (ECB/2014/49) | 42 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/287 (2014. gada 31. decembris) par to, kā Lietuvos bankas apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2014/61) | 44 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2015/282 (2015. gada 20. februāris), ar ko groza VIII, IX un X pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), saistībā ar paplašinātu vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu (
  1
  )

REACH

1

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/283 (2015. gada 20. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

7

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/284 (2015. gada 17. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma grozījumu, ko izdara EEZ līguma 4. protokolā par izcelsmes noteikumiem (Horvātijas pievienošanās)

10

*

Padomes Lēmums (ES) 2015/285 (2015. gada 17. februāris) par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu attiecībā uz minētā Līguma 4. protokola par izcelsmes noteikumiem aizstāšanu ar jaunu protokolu, kurš saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

13

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/286 (2014. gada 27. novembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (ECB/2014/49)

42

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/287 (2014. gada 31. decembris) par to, kā Lietuvos bankas apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2014/61)

Lietuvos bankas

44

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2014/488/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs), ar kuru īsteno Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju ( OV L 217, 23.7.2014. ) | 48 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2014/488/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs), ar kuru īsteno Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju ( OV L 217, 23.7.2014. )

( OV L 217, 23.7.2014. )

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2015/282

(2015. gada 20. februāris),

ar ko groza VIII, IX un X pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), saistībā ar paplašinātu vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 13. panta 2. punktā paredzēts, ka izmantotās testa metodes, ar kurām iegūt datus par būtiskām vielu īpašībām, ko pieprasa šī regula, ir regulāri jāpārskata un jāuzlabo, lai samazinātu testus ar mugurkaulniekiem un testos izmantoto dzīvnieku skaitu. Izstrādājot testa metodes, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES (2) iestrādātie aizstāšanas, apjoma samazināšanas vai pilnveidošanas principi, jo īpaši gadījumos, kad kļūst pieejamas attiecīgas validētas metodes, ar kurām testus ar dzīvniekiem var aizstāt, samazināt testu apjomu vai tos uzlabotu. Pēc minētās pārskatīšanas Padomes Regula (EK) Nr. 440/2008 (3) un Regulas (EK) Nr. 1907/2006 pielikumi vajadzības gadījumā jāgroza, lai aizstātu, samazinātu vai uzlabotu testus ar dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 13. panta 2. punktā paredzēts, ka izmantotās testa metodes, ar kurām iegūt datus par būtiskām vielu īpašībām, ko pieprasa šī regula, ir regulāri jāpārskata un jāuzlabo, lai samazinātu testus ar mugurkaulniekiem un testos izmantoto dzīvnieku skaitu. Izstrādājot testa metodes, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/63/ES (2) iestrādātie aizstāšanas, apjoma samazināšanas vai pilnveidošanas principi, jo īpaši gadījumos, kad kļūst pieejamas attiecīgas validētas metodes, ar kurām testus ar dzīvniekiem var aizstāt, samazināt testu apjomu vai tos uzlabotu. Pēc minētās pārskatīšanas Padomes Regula (EK) Nr. 440/2008 (3) un Regulas (EK) Nr. 1907/2006 pielikumi vajadzības gadījumā jāgroza, lai aizstātu, samazinātu vai uzlabotu testus ar dzīvniekiem.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījums ir jāizmanto, lai izvērtētu ķīmisko vielu reproduktīvo toksiskumu, izpildot standartinformācijas prasības, kas noteiktas minētās regulas IX un X pielikuma 8.7.3. punktā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.7.1. punkta 2. slejā paredzēts, ka divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma izpēte ir iespēja novērtēt gadījumus, saistībā ar kuriem pastāv nopietnas bažas par iespējamu nelabvēlīgu ietekmi uz auglību vai attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījums ir jāizmanto, lai izvērtētu ķīmisko vielu reproduktīvo toksiskumu, izpildot standartinformācijas prasības, kas noteiktas minētās regulas IX un X pielikuma 8.7.3. punktā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.7.1. punkta 2. slejā paredzēts, ka divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma izpēte ir iespēja novērtēt gadījumus, saistībā ar kuriem pastāv nopietnas bažas par iespējamu nelabvēlīgu ietekmi uz auglību vai attīstību.

| (3) | Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (4) (EOGRTS) ir jauna testa metode, ar kuru izvērtē ķīmisko vielu reproduktīvo toksiskumu. Šo testa metodi 2011. gada jūlijā pieņēma Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO). EOGRTS ir modulāra testa metode, kurā ir nodalīti un neatkarīgi moduļi: otrās (F2) paaudzes selekcija un novērtējums, attīstības neirotoksiskuma tests (DNT) un attīstības imūntoksiskuma tests (DIT). |
| --- | --- |

(3)

Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (4) (EOGRTS) ir jauna testa metode, ar kuru izvērtē ķīmisko vielu reproduktīvo toksiskumu. Šo testa metodi 2011. gada jūlijā pieņēma Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO). EOGRTS ir modulāra testa metode, kurā ir nodalīti un neatkarīgi moduļi: otrās (F2) paaudzes selekcija un novērtējums, attīstības neirotoksiskuma tests (DNT) un attīstības imūntoksiskuma tests (DIT).

| (4) | Pastāv uzskats, ka EOGRTS piedāvā vairākas priekšrocības salīdzinājumā ar divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījumu. Tas novērtē lielāku skaitu pirmās paaudzes (F1) dzīvnieku un ņem vērā papildu parametrus, tādējādi uzlabojot testā iegūto datu sensitivitāti un saturu. Turklāt, tā kā F2 paaudzes selekcija nav daļa no testa pamatplāna, šā plāna izmantošanas gadījumā tiek sasniegts izmantoto dzīvnieku skaita ievērojams samazinājums. |
| --- | --- |

(4)

Pastāv uzskats, ka EOGRTS piedāvā vairākas priekšrocības salīdzinājumā ar divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījumu. Tas novērtē lielāku skaitu pirmās paaudzes (F1) dzīvnieku un ņem vērā papildu parametrus, tādējādi uzlabojot testā iegūto datu sensitivitāti un saturu. Turklāt, tā kā F2 paaudzes selekcija nav daļa no testa pamatplāna, šā plāna izmantošanas gadījumā tiek sasniegts izmantoto dzīvnieku skaita ievērojams samazinājums.

| (5) | EOGRTS tika iekļauts Regulā (EK) Nr. 440/2008 saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 900/2014 (5). Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikums būtu jāgroza, lai precizētu, kā jaunā testa metode ir jāizmanto Regulas (EK) Nr. 1907/2006 piemērošanas nolūkā. Šim nolūkam 2011. gadā tika izveidota Komisijas ekspertu grupas apakšgrupa, kas sastāv no kompetentajām iestādēm, kuras atbild par REACH un ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas regulu (“ekspertu grupa”). Pamatojoties uz šīs ekspertu grupas ieteikumiem, divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījuma (B.35.) vietā par ieteicamo testa metodi, ar kuru tiktu ievērotas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punkta 1. slejā noteiktās standartinformācijas prasības, būtu jākļūst EOGRTS. |
| --- | --- |

(5)

EOGRTS tika iekļauts Regulā (EK) Nr. 440/2008 saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 900/2014 (5). Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikums būtu jāgroza, lai precizētu, kā jaunā testa metode ir jāizmanto Regulas (EK) Nr. 1907/2006 piemērošanas nolūkā. Šim nolūkam 2011. gadā tika izveidota Komisijas ekspertu grupas apakšgrupa, kas sastāv no kompetentajām iestādēm, kuras atbild par REACH un ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas regulu (“ekspertu grupa”). Pamatojoties uz šīs ekspertu grupas ieteikumiem, divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījuma (B.35.) vietā par ieteicamo testa metodi, ar kuru tiktu ievērotas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punkta 1. slejā noteiktās standartinformācijas prasības, būtu jākļūst EOGRTS.

| (6) | Standartinformācijas prasības Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikumā būtu jāattiecina tikai uz EOGRTS pamatplānu. Tomēr atsevišķos īpašos gadījumos, ja tas ir pamatoti, reģistrētājam vajadzētu būt iespējai ierosināt un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (ECHA) vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai pētījums aptvertu arī F2 paaudzi, kā arī DNT un DIT kohortas. |
| --- | --- |

(6)

Standartinformācijas prasības Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikumā būtu jāattiecina tikai uz EOGRTS pamatplānu. Tomēr atsevišķos īpašos gadījumos, ja tas ir pamatoti, reģistrētājam vajadzētu būt iespējai ierosināt un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (ECHA) vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai pētījums aptvertu arī F2 paaudzi, kā arī DNT un DIT kohortas.

| (7) | Būtu jānodrošina, ka reproduktīvā toksiskuma pētījums, kas veikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punktu, ļaus pienācīgi novērtēt iespējamo ietekmi uz auglību. Iedarbības ilgumam un devu izvēlei pirms pārošanas jābūt piemērotai, atbilstoši riska novērtēšanas un klasificēšanas un marķēšanas nolūkiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1907/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (6). |
| --- | --- |

(7)

Būtu jānodrošina, ka reproduktīvā toksiskuma pētījums, kas veikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punktu, ļaus pienācīgi novērtēt iespējamo ietekmi uz auglību. Iedarbības ilgumam un devu izvēlei pirms pārošanas jābūt piemērotai, atbilstoši riska novērtēšanas un klasificēšanas un marķēšanas nolūkiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1907/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (6).

| (8) | Apsverot to, ka zinātniski nenoskaidrotie jautājumi attiecībā uz F2 paaudzes vērtību būtu jānoskaidro, pamatojoties uz empīriskiem datiem, un vielas, kas, iespējams, rada lielāko risku patērētājiem un profesionāliem lietotājiem, būtu jāvērtē, pamatojoties uz konservatīvu pieeju, atsevišķām vielām būtu jāierosina F2 paaudzes iegūšana un novērtēšana katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi. Ekspertu grupa ieteica atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma attiecīgajiem punktiem piemērot ierosināšanas mehānismu, kura pamatā ir iedarbība saskarsmes rezultātā, kas attiecas uz patērētājiem un profesionāliem lietotājiem, kuri nonāk saskarsmē ar attiecīgo vielu. Lai optimizētu to vielu atlasi, kuru dēļ būtu jāiegūst un jātestē F2 paaudze, būtu jāiekļauj vēl papildu kritēriji, pamatojoties uz pierādījumiem, kas liecina, ka, ņemot vērā pieejamos toksiskuma un toksikokinēzes datus, ir iemesls bažām par attiecīgo vielu. |
| --- | --- |

(8)

Apsverot to, ka zinātniski nenoskaidrotie jautājumi attiecībā uz F2 paaudzes vērtību būtu jānoskaidro, pamatojoties uz empīriskiem datiem, un vielas, kas, iespējams, rada lielāko risku patērētājiem un profesionāliem lietotājiem, būtu jāvērtē, pamatojoties uz konservatīvu pieeju, atsevišķām vielām būtu jāierosina F2 paaudzes iegūšana un novērtēšana katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi. Ekspertu grupa ieteica atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma attiecīgajiem punktiem piemērot ierosināšanas mehānismu, kura pamatā ir iedarbība saskarsmes rezultātā, kas attiecas uz patērētājiem un profesionāliem lietotājiem, kuri nonāk saskarsmē ar attiecīgo vielu. Lai optimizētu to vielu atlasi, kuru dēļ būtu jāiegūst un jātestē F2 paaudze, būtu jāiekļauj vēl papildu kritēriji, pamatojoties uz pierādījumiem, kas liecina, ka, ņemot vērā pieejamos toksiskuma un toksikokinēzes datus, ir iemesls bažām par attiecīgo vielu.

| (9) | Attīstības neirotoksiskums un attīstības imūntoksiskums tiek uzskatīti par svarīgiem un būtiskiem attīstības toksiskuma mērķparametriem, par kuriem varētu veikt turpmākus pētījumus. Tomēr DNT un DIT kohortu analīze rada testēšanas laboratorijām ievērojamas papildu izmaksas, kā arī tehniskas un praktiskas grūtības. Tādēļ uzskatāms par lietderīgu analizēt DIT un DNT kohortas – vai vienu no tām – tikai tad, ja rodas zinātniski pamatots ierosinājums, kas izriet no konkrētām bažām. Jāievieš īpaši noteikumi par to, kā pielāgot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punktā noteiktās informācijas prasības tā, lai ierosinātu imūntoksiskuma un neirotoksiskuma testu veikšanu. Ja pieejamie dati izraisa īpašas bažas par vielas neirotoksiskumu vai imūntoksiskumu, jāpastāv iespējai pētījumā iekļaut DNT un DIT kohortas – vai tikai vienu no tām –, pamatojot to katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi. Pierādījumi, kas apstiprinātu šīs bažas, varētu izrietēt no datiem, kas iegūti no in vivo testiem vai tādām pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus, no zināšanām par vielas attiecīgajiem iedarbības mehānismiem/veidiem vai no informācijas par strukturāli radniecīgām vielām. Tādēļ, ja šādas īpašas bažas ir pamatotas, reģistrētāja pienākums būtu ierosināt un ECHA būtu jābūt iespējai pieprasīt veikt DNT un/vai DIT kohortu pētījumus. |
| --- | --- |

(9)

Attīstības neirotoksiskums un attīstības imūntoksiskums tiek uzskatīti par svarīgiem un būtiskiem attīstības toksiskuma mērķparametriem, par kuriem varētu veikt turpmākus pētījumus. Tomēr DNT un DIT kohortu analīze rada testēšanas laboratorijām ievērojamas papildu izmaksas, kā arī tehniskas un praktiskas grūtības. Tādēļ uzskatāms par lietderīgu analizēt DIT un DNT kohortas – vai vienu no tām – tikai tad, ja rodas zinātniski pamatots ierosinājums, kas izriet no konkrētām bažām. Jāievieš īpaši noteikumi par to, kā pielāgot Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punktā noteiktās informācijas prasības tā, lai ierosinātu imūntoksiskuma un neirotoksiskuma testu veikšanu. Ja pieejamie dati izraisa īpašas bažas par vielas neirotoksiskumu vai imūntoksiskumu, jāpastāv iespējai pētījumā iekļaut DNT un DIT kohortas – vai tikai vienu no tām –, pamatojot to katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi. Pierādījumi, kas apstiprinātu šīs bažas, varētu izrietēt no datiem, kas iegūti no in vivo testiem vai tādām pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus, no zināšanām par vielas attiecīgajiem iedarbības mehānismiem/veidiem vai no informācijas par strukturāli radniecīgām vielām. Tādēļ, ja šādas īpašas bažas ir pamatotas, reģistrētāja pienākums būtu ierosināt un ECHA būtu jābūt iespējai pieprasīt veikt DNT un/vai DIT kohortu pētījumus.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX pielikuma 8.7.3. punktā paredzēts, ka reproduktīvā toksiskuma pētījumu veic tikai tad, ja pastāv bažas saistībā ar iepriekš konstatētu nelabvēlīgu ietekmi uz reproduktīvajiem orgāniem vai audiem. Minētajā punktā paredzēts, ka tikai 28 un 90 dienu atkārtotas devas toksiskuma pētījumi var būt šādu datu avots. Ņemot vērā, ka arī reproduktīvā toksiskuma atlases pētījumi, piemēram, ESAO Testēšanas vadlīnija 421 vai Testēšanas vadlīnija 422, vai citi pētījumi ar atkārtotu devu ievadīšanu var sniegt norādes par nelabvēlīgu ietekmi uz attiecīgajiem reproduktīvajiem rādītājiem, kas var pamatot turpmāku EOGRTS nepieciešamību, 8.7.3. punkta 1. sleja būtu jāgroza, lai ļautu šādu papildu pētījumu apsvēršanu. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX pielikuma 8.7.3. punktā paredzēts, ka reproduktīvā toksiskuma pētījumu veic tikai tad, ja pastāv bažas saistībā ar iepriekš konstatētu nelabvēlīgu ietekmi uz reproduktīvajiem orgāniem vai audiem. Minētajā punktā paredzēts, ka tikai 28 un 90 dienu atkārtotas devas toksiskuma pētījumi var būt šādu datu avots. Ņemot vērā, ka arī reproduktīvā toksiskuma atlases pētījumi, piemēram, ESAO Testēšanas vadlīnija 421 vai Testēšanas vadlīnija 422, vai citi pētījumi ar atkārtotu devu ievadīšanu var sniegt norādes par nelabvēlīgu ietekmi uz attiecīgajiem reproduktīvajiem rādītājiem, kas var pamatot turpmāku EOGRTS nepieciešamību, 8.7.3. punkta 1. sleja būtu jāgroza, lai ļautu šādu papildu pētījumu apsvēršanu.

| (11) | Lai neradītu nesamērīgu slogu uzņēmējiem, kas, iespējams, jau ir veikuši pārbaudes vai ieguvuši divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījumu rezultātus, kā arī dzīvnieku labturības apsvērumu dēļ pirms šīs regulas stāšanās spēkā sākto pētījumu koncentrētie kopsavilkumi būtu jāuzskata par atbilstošiem Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punktā noteiktajām standartinformācijas prasībām. |
| --- | --- |

(11)

Lai neradītu nesamērīgu slogu uzņēmējiem, kas, iespējams, jau ir veikuši pārbaudes vai ieguvuši divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījumu rezultātus, kā arī dzīvnieku labturības apsvērumu dēļ pirms šīs regulas stāšanās spēkā sākto pētījumu koncentrētie kopsavilkumi būtu jāuzskata par atbilstošiem Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX un X pielikuma 8.7.3. punktā noteiktajām standartinformācijas prasībām.

| (12) | Konsekvences labad būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.7.1. punkta 2. sleja, lai mainītu mijnorādi par prasīto pētījumu Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX pielikuma 8.7.3. punktā no divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījuma uz EOGRTS. |
| --- | --- |

(12)

Konsekvences labad būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII pielikuma 8.7.1. punkta 2. sleja, lai mainītu mijnorādi par prasīto pētījumu Regulas (EK) Nr. 1907/2006 IX pielikuma 8.7.3. punktā no divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījuma uz EOGRTS.

| (13) | ECHA ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāpilnveido vadlīnijas EOGRTS piemērošanai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1907/2006, tostarp kritēriju piemērošanai F2 un DNT/DIT kohortām. Vienlaikus ECHA būtu pilnībā jāņem vērā darbs, ko veic Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, kā arī citas attiecīgās zinātnieku un ekspertu grupas. Turklāt, nosakot termiņus, līdz kuriem jāiesniedz dokumentācijas atjauninājumi, kuros uzrādīti EOGRTS rezultāti, ECHA būtu pienācīgi jāņem vērā šā testēšanas pakalpojuma pieejamība tirgū. |
| --- | --- |

(13)

ECHA ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāpilnveido vadlīnijas EOGRTS piemērošanai atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1907/2006, tostarp kritēriju piemērošanai F2 un DNT/DIT kohortām. Vienlaikus ECHA būtu pilnībā jāņem vērā darbs, ko veic Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, kā arī citas attiecīgās zinātnieku un ekspertu grupas. Turklāt, nosakot termiņus, līdz kuriem jāiesniedz dokumentācijas atjauninājumi, kuros uzrādīti EOGRTS rezultāti, ECHA būtu pienācīgi jāņem vērā šā testēšanas pakalpojuma pieejamība tirgū.

| (14) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1907/2006.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VIII, IX un X pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 20. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 440/2008 par testēšanas metožu noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.).

3

REACH

(4)  ESAO Testēšanas vadlīnija 443.

4

(5)  Komisijas 2014. gada 15. jūlija Regula (ES) Nr. 900/2014, ar kuru, pielāgojot tehnikas attīstībai, groza Regulu (EK) Nr. 440/2008 par testēšanas metožu noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 247, 21.8.2014., 1. lpp.).

5

REACH

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Regulu (EK) Nr. 1907/2006 groza šādi:

| 1) | VIII pielikuma tabulā, kurā izklāstīta toksiskuma informācija, 2. slejas (Konkrēti noteikumi 1. slejas datu pielāgošanai) 8.7.1. punktu aizstāj ar šādu: | “8.7.1. | Pētījums nav jāveic, ja:






  — | ir zināms, ka viela ir genotoksisks kancerogēns, un ir ieviesti piemēroti riska pārvaldības pasākumi vai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

VIII pielikuma tabulā, kurā izklāstīta toksiskuma informācija, 2. slejas (Konkrēti noteikumi 1. slejas datu pielāgošanai) 8.7.1. punktu aizstāj ar šādu:

“8.7.1.

Pētījums nav jāveic, ja:

—

ir zināms, ka viela ir genotoksisks kancerogēns, un ir ieviesti piemēroti riska pārvaldības pasākumi vai

| — | ir zināms, ka viela ir dzimumšūnu mutagēns, un ir ieviesti piemēroti riska pārvaldības pasākumi, vai |
| --- | --- |

—

ir zināms, ka viela ir dzimumšūnu mutagēns, un ir ieviesti piemēroti riska pārvaldības pasākumi, vai

| — | saskaņā ar XI pielikuma 3. iedaļu var uzskatīt, ka attiecīga iedarbība uz cilvēkiem nenotiks, vai |
| --- | --- |

—

saskaņā ar XI pielikuma 3. iedaļu var uzskatīt, ka attiecīga iedarbība uz cilvēkiem nenotiks, vai

| — | ir pieejams prenatālās attīstības toksiskuma pētījums (IX pielikums, 8.7.2. punkts) vai arī attiecīgi vai nu paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (B.56., ESAO TG 443) (IX pielikums, 8.7.3. punkts), vai divu paaudžu pētījums (B.35., ESAO TG 416). |
| --- | --- |

—

ir pieejams prenatālās attīstības toksiskuma pētījums (IX pielikums, 8.7.2. punkts) vai arī attiecīgi vai nu paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (B.56., ESAO TG 443) (IX pielikums, 8.7.3. punkts), vai divu paaudžu pētījums (B.35., ESAO TG 416).

Ja zināms, ka vielai ir nelabvēlīga ietekme uz auglību un tā atbilst reproduktīvajai sistēmai toksiskas 1.A vai 1.B kategorijas vielas klasifikācijas kritērijiem: var nelabvēlīgi ietekmēt auglību (H360F), un pieejamie dati ir pietiekami, lai atbalstītu koncentrētu riska novērtējumu, – tādā gadījumā nebūs vajadzīgi papildu testi, lai noteiktu ietekmi uz auglību. Tomēr jāapsver iespēja testēt toksisko iedarbību uz augļa attīstību.

Ja zināms, ka vielai ir toksiska iedarbība uz augļa attīstību un tā atbilst reproduktīvajai sistēmai toksiskas 1.A vai 1.B kategorijas vielas klasifikācijas kritērijiem: var nelabvēlīgi iedarboties uz nedzimušo bērnu (H360D), un pieejamie dati ir pietiekami, lai atbalstītu koncentrētu riska novērtējumu, – tādā gadījumā nebūs vajadzīgi papildu testi, lai noteiktu toksisko iedarbību uz augļa attīstību. Tomēr jāapsver iespēja testēt toksisko ietekmi uz auglību.

Ja pastāv nopietnas bažas par iespējamu nelabvēlīgu ietekmi uz auglību vai attīstību, reģistrētājs skrīninga izpētes vietā var ierosināt vai nu paplašināto vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu (IX pielikums, 8.7.3. punkts), vai prenatālās attīstības toksiskuma pētījumu (IX pielikums, 8.7.2. punkts).”

;

| 2) | IX pielikuma tabulas, kurā izklāstīta toksiskuma informācija, 1. slejā (Standartinformācijas prasības) un 2. slejā (Konkrēti noteikumi 1. slejas datu pielāgošanai) 8.7.3. punktu aizstāj ar šādu:












  “8.7.3. | Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (B.56. punkts Komisijas regulā par testēšanas metodēm, kā minēts 13. panta 3. punktā vai ESAO 443), testa pamatplānā (1.A un 1.B kohortas bez paplašinājuma, kurā būtu iekļauta F2 paaudze), viena suga, vispiemērotākais ievadīšanas ceļš, ņemot vērā visticamāko ceļu iedarbībai uz cilvēkiem, ja atkārtotas devas toksiskuma pētījumi (piemēram, 28 vai 90 dienu pētījumi, ESAO 421 vai 422 skrīninga pētījumi) liecina par nelabvēlīgu ietekmi uz reproduktīvajiem orgāniem vai audiem vai atklāj citas bažas saistībā ar reproduktīvo toksiskumu. |
| --- | --- | --- |

2)

IX pielikuma tabulas, kurā izklāstīta toksiskuma informācija, 1. slejā (Standartinformācijas prasības) un 2. slejā (Konkrēti noteikumi 1. slejas datu pielāgošanai) 8.7.3. punktu aizstāj ar šādu:

“8.7.3.

Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (B.56. punkts Komisijas regulā par testēšanas metodēm, kā minēts 13. panta 3. punktā vai ESAO 443), testa pamatplānā (1.A un 1.B kohortas bez paplašinājuma, kurā būtu iekļauta F2 paaudze), viena suga, vispiemērotākais ievadīšanas ceļš, ņemot vērā visticamāko ceļu iedarbībai uz cilvēkiem, ja atkārtotas devas toksiskuma pētījumi (piemēram, 28 vai 90 dienu pētījumi, ESAO 421 vai 422 skrīninga pētījumi) liecina par nelabvēlīgu ietekmi uz reproduktīvajiem orgāniem vai audiem vai atklāj citas bažas saistībā ar reproduktīvo toksiskumu.

| 8.7.3. | Paplašināto vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu ar 1.B kohortas paplašinājumu, kurā iekļauta F2 paaudze, ierosina reģistrētājs, vai arī to var pieprasīt Aģentūra saskaņā ar 40. vai 41. pantu, ja:






  a) | vielai ir lietojumi, kuru rezultātā rodas būtiska iedarbība uz patērētājiem vai profesionāliem lietotājiem, cita starpā ņemot vērā iedarbību uz patērētājiem no izstrādājumiem; un |
| --- | --- | --- |

8.7.3.

Paplašināto vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu ar 1.B kohortas paplašinājumu, kurā iekļauta F2 paaudze, ierosina reģistrētājs, vai arī to var pieprasīt Aģentūra saskaņā ar 40. vai 41. pantu, ja:

a)

vielai ir lietojumi, kuru rezultātā rodas būtiska iedarbība uz patērētājiem vai profesionāliem lietotājiem, cita starpā ņemot vērā iedarbību uz patērētājiem no izstrādājumiem; un

| b) | ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:






  — | somatisko šūnu mutagenitātes in vivo testos vielai novērojama genotoksiska ietekme, kuras dēļ tā būtu klasificējama kā 2. kategorijas mutagēns, vai |
| --- | --- | --- |

b)

ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:

—

somatisko šūnu mutagenitātes in vivo testos vielai novērojama genotoksiska ietekme, kuras dēļ tā būtu klasificējama kā 2. kategorijas mutagēns, vai

| — | norādes liecina, ka testa dzīvniekiem iekšķīgi uzņemtā vielas un/vai tās metabolītu deva stabilu stāvokli sasniegs tikai pēc ilgstošas iedarbības, vai |
| --- | --- |

—

norādes liecina, ka testa dzīvniekiem iekšķīgi uzņemtā vielas un/vai tās metabolītu deva stabilu stāvokli sasniegs tikai pēc ilgstošas iedarbības, vai

| — | norādes no pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus, liecina par vienu vai vairākiem attiecīgajiem darbības veidiem, kas saistīti ar endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem. |
| --- | --- |

—

norādes no pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus, liecina par vienu vai vairākiem attiecīgajiem darbības veidiem, kas saistīti ar endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem.

Paplašināto vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu, iekļaujot 2.A/2.B kohortas (attīstības neirotoksiskums) un/vai 3. kohortu (attīstības imūntoksiskums), reģistrētājs ierosina vai Aģentūra var pieprasīt saskaņā ar 40. vai 41. punktu, ja pastāv īpašas bažas par (attīstības) neirotoksiskumu vai (attīstības) imūntoksiskumu, ko apstiprina kāds no turpmāk minētajiem pamatojumiem:

| — | dati par vielu, kas iegūti no attiecīgiem pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus (piemēram, CNS anomālijas, pierādījumi par nelabvēlīgu ietekmi uz nervu sistēmu vai imūnsistēmu pētījumos par pieaugušiem dzīvniekiem vai dzīvniekiem, kuri bijuši pakļauti vielas ietekmei pirms dzimšanas), vai |
| --- | --- |

—

dati par vielu, kas iegūti no attiecīgiem pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus (piemēram, CNS anomālijas, pierādījumi par nelabvēlīgu ietekmi uz nervu sistēmu vai imūnsistēmu pētījumos par pieaugušiem dzīvniekiem vai dzīvniekiem, kuri bijuši pakļauti vielas ietekmei pirms dzimšanas), vai

| — | konkrēti vielas darbības mehānismi/veidi, kas saistīti ar (attīstības) neirotoksiskumu un/vai attīstības imūntoksiskumu (piemēram, saistībā ar holīnesterāzes inhibīciju vai attiecīgām izmaiņām vairogdziedzera hormonu līmeņos, kas tiek saistīti ar nelabvēlīgu ietekmi), vai |
| --- | --- |

—

konkrēti vielas darbības mehānismi/veidi, kas saistīti ar (attīstības) neirotoksiskumu un/vai attīstības imūntoksiskumu (piemēram, saistībā ar holīnesterāzes inhibīciju vai attiecīgām izmaiņām vairogdziedzera hormonu līmeņos, kas tiek saistīti ar nelabvēlīgu ietekmi), vai

| — | dati par ietekmi, ko rada vielas, kuras ir strukturāli līdzīgas pētāmajām vielām, liecina par šādu ietekmi vai darbības mehānismiem/veidiem. |
| --- | --- |

—

dati par ietekmi, ko rada vielas, kuras ir strukturāli līdzīgas pētāmajām vielām, liecina par šādu ietekmi vai darbības mehānismiem/veidiem.

Paplašinātā vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījuma, kurā iekļautas 2.A/2.B kohortas (attīstības neirotoksiskums) un/vai 3. kohorta (attīstības imūntoksiskums), vietā reģistrētājs var ierosināt citus pētījumus par attīstības neirotoksiskumu un/vai attīstības imūntoksiskumu, lai noskaidrotu, vai ir iemesls bažām par attīstības toksiskumu.

Divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījumus (B.35.; ESAO TG 416), kas tika sākti pirms 2015. gada 13. marta, uzskata par atbilstīgiem, lai izpildītu šo standarta informācijas prasību.

Pētījumu veic ar vienu sugu. Pie esošā vai nākamā tonnāžas līmeņa vajadzību veikt pētījumus ar vēl otru paveidu vai otru sugu varētu apsvērt un lēmumu vajadzētu pieņemt, pamatojoties uz pirmā testa rezultātiem un visiem citiem atbilstošiem pieejamajiem datiem.”

;

| 3) | X pielikuma tabulā, kurā izklāstīta toksiskuma informācija, 1. slejas (Standartinformācijas prasības) un 2. slejas (Konkrēti noteikumi 1. slejas datu pielāgošanai) 8.7.3. punktu aizstāj ar šādu:












  “8.7.3. | Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (B.56. punkts Komisijas regulā par testēšanas metodēm, kā minēts 13. panta 3. punktā vai ESAO 443), testa pamatplāns (1.A un 1.B kohortas bez paplašinājuma, kurā būtu iekļauta F2 paaudze), viena suga, vispiemērotākais ievadīšanas ceļš, ņemot vērā visticamāko iedarbības ceļu cilvēkiem, izņemot, ja tas jau nav paredzēts kā daļa no IX pielikumā ietvertajām prasībām. |
| --- | --- | --- |

3)

X pielikuma tabulā, kurā izklāstīta toksiskuma informācija, 1. slejas (Standartinformācijas prasības) un 2. slejas (Konkrēti noteikumi 1. slejas datu pielāgošanai) 8.7.3. punktu aizstāj ar šādu:

“8.7.3.

Paplašinātais vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījums (B.56. punkts Komisijas regulā par testēšanas metodēm, kā minēts 13. panta 3. punktā vai ESAO 443), testa pamatplāns (1.A un 1.B kohortas bez paplašinājuma, kurā būtu iekļauta F2 paaudze), viena suga, vispiemērotākais ievadīšanas ceļš, ņemot vērā visticamāko iedarbības ceļu cilvēkiem, izņemot, ja tas jau nav paredzēts kā daļa no IX pielikumā ietvertajām prasībām.

| 8.7.3. | Paplašināto vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu ar 1.B kohortas paplašinājumu, kurā iekļauta F2 paaudze, ierosina reģistrētājs, vai arī to var pieprasīt Aģentūra saskaņā ar 40. vai 41. pantu, ja:






  a) | vielai ir lietojumi, kuru rezultātā rodas būtiska iedarbība uz patērētājiem vai profesionāliem lietotājiem, cita starpā ņemot vērā iedarbību uz patērētājiem no izstrādājumiem; un |
| --- | --- | --- |

8.7.3.

Paplašināto vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu ar 1.B kohortas paplašinājumu, kurā iekļauta F2 paaudze, ierosina reģistrētājs, vai arī to var pieprasīt Aģentūra saskaņā ar 40. vai 41. pantu, ja:

a)

vielai ir lietojumi, kuru rezultātā rodas būtiska iedarbība uz patērētājiem vai profesionāliem lietotājiem, cita starpā ņemot vērā iedarbību uz patērētājiem no izstrādājumiem; un

| b) | ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:






  — | somatisko šūnu mutagenitātes in vivo testos vielai novērojama genotoksiska ietekme, kuras dēļ tā būtu klasificējama kā 2. kategorijas mutagēns, vai |
| --- | --- | --- |

b)

ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:

—

somatisko šūnu mutagenitātes in vivo testos vielai novērojama genotoksiska ietekme, kuras dēļ tā būtu klasificējama kā 2. kategorijas mutagēns, vai

| — | norādes liecina, ka testa dzīvniekiem iekšķīgi uzņemtā vielas un/vai tās metabolītu deva stabilu stāvokli sasniegs tikai pēc ilgstošas iedarbības, vai |
| --- | --- |

—

norādes liecina, ka testa dzīvniekiem iekšķīgi uzņemtā vielas un/vai tās metabolītu deva stabilu stāvokli sasniegs tikai pēc ilgstošas iedarbības, vai

| — | norādes no pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus, liecina par vienu vai vairākiem attiecīgajiem darbības veidiem, kas saistīti ar endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem. |
| --- | --- |

—

norādes no pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus, liecina par vienu vai vairākiem attiecīgajiem darbības veidiem, kas saistīti ar endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem.

Paplašināto vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījumu, iekļaujot 2.A/2.B kohortas (attīstības neirotoksiskums) un/vai 3. kohortu (attīstības imūntoksiskums), reģistrētājs ierosina vai Aģentūra var pieprasīt saskaņā ar 40. vai 41. punktu, ja pastāv īpašas bažas par (attīstības) neirotoksiskumu vai (attīstības) imūntoksiskumu, ko apstiprina kāds no turpmāk minētajiem pamatojumiem:

| — | dati par vielu, kas iegūti no attiecīgiem pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus (piemēram, CNS anomālijas, pierādījumi par nelabvēlīgu ietekmi uz nervu sistēmu vai imūnsistēmu pētījumos par pieaugušiem dzīvniekiem vai dzīvniekiem, kuri bijuši pakļauti vielas ietekmei pirms dzimšanas), vai |
| --- | --- |

—

dati par vielu, kas iegūti no attiecīgiem pieejamiem in vivo testiem vai pieejām, kurās neizmanto dzīvniekus (piemēram, CNS anomālijas, pierādījumi par nelabvēlīgu ietekmi uz nervu sistēmu vai imūnsistēmu pētījumos par pieaugušiem dzīvniekiem vai dzīvniekiem, kuri bijuši pakļauti vielas ietekmei pirms dzimšanas), vai

| — | konkrēti vielas darbības mehānismi/veidi, kas saistīti ar (attīstības) neirotoksiskumu un/vai attīstības imūntoksiskumu (piemēram, saistībā ar holīnesterāzes inhibīciju vai attiecīgām izmaiņām vairogdziedzera hormonu līmeņos, kas tiek saistīti ar nelabvēlīgu ietekmi), vai |
| --- | --- |

—

konkrēti vielas darbības mehānismi/veidi, kas saistīti ar (attīstības) neirotoksiskumu un/vai attīstības imūntoksiskumu (piemēram, saistībā ar holīnesterāzes inhibīciju vai attiecīgām izmaiņām vairogdziedzera hormonu līmeņos, kas tiek saistīti ar nelabvēlīgu ietekmi), vai

| — | dati par ietekmi, ko rada vielas, kuras ir strukturāli līdzīgas pētāmajām vielām, liecina par šādu ietekmi vai darbības mehānismiem/veidiem. |
| --- | --- |

—

dati par ietekmi, ko rada vielas, kuras ir strukturāli līdzīgas pētāmajām vielām, liecina par šādu ietekmi vai darbības mehānismiem/veidiem.

Paplašinātā vienas paaudzes reproduktīvā toksiskuma pētījuma, kurā iekļautas 2.A/2.B kohortas (attīstības neirotoksiskums) un/vai 3. kohorta (attīstības imūntoksiskums) vietā reģistrētājs var ierosināt citus pētījumus par attīstības neirotoksiskumu un/vai attīstības imūntoksiskumu, lai noskaidrotu, vai ir iemesls bažām par attīstības toksiskumu.

Divu paaudžu reproduktīvā toksiskuma pētījumus (B.35.; ESAO TG 416), kas tika sākti pirms 2015. gada 13. marta, uzskata par atbilstīgiem, lai izpildītu šo standarta informācijas prasību.”

---

| 21.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/283

(2015. gada 20. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 20. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 116,3 |
| IL | 80,8 |
| MA | 84,5 |
| TR | 114,7 |
| ZZ | 99,1 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 188,8 |
| ZZ | 190,2 |
| 0709 93 10 | MA | 179,2 |
| TR | 226,7 |
| ZZ | 203,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,7 |
| IL | 70,4 |
| MA | 47,2 |
| TN | 52,2 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 56,9 |
| 0805 20 10 | IL | 133,1 |
| MA | 101,0 |
| ZZ | 117,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 74,4 |
| IL | 148,9 |
| JM | 118,8 |
| MA | 109,2 |
| TR | 81,8 |
| US | 133,4 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 50,6 |
| ZZ | 46,1 |
| 0808 10 80 | BR | 68,9 |
| CL | 94,4 |
| MK | 29,8 |
| US | 175,0 |
| ZZ | 92,0 |
| 0808 30 90 | CL | 162,8 |
| CN | 82,2 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,7 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

116,3

IL

80,8

MA

84,5

TR

114,7

ZZ

99,1

0707 00 05

EG

191,6

TR

188,8

ZZ

190,2

0709 93 10

MA

179,2

TR

226,7

ZZ

203,0

0805 10 20

EG

46,7

IL

70,4

MA

47,2

TN

52,2

TR

68,0

ZZ

56,9

0805 20 10

IL

133,1

MA

101,0

ZZ

117,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

74,4

IL

148,9

JM

118,8

MA

109,2

TR

81,8

US

133,4

ZZ

111,1

0805 50 10

EG

41,5

TR

50,6

ZZ

46,1

0808 10 80

BR

68,9

CL

94,4

MK

29,8

US

175,0

ZZ

92,0

0808 30 90

CL

162,8

CN

82,2

US

122,7

ZA

92,7

ZZ

115,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/10

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/284

(2015. gada 17. februāris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma grozījumu, ko izdara EEZ līguma 4. protokolā par izcelsmes noteikumiem (Horvātijas pievienošanās)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zona līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

| (2) | Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja citstarp var lemt par EEZ līguma 4. protokola (“4. protokols”) grozīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja citstarp var lemt par EEZ līguma 4. protokola (“4. protokols”) grozīšanu.

| (3) | 4. protokolā ir iekļauti noteikumi un kārtība attiecībā uz izcelsmes noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

4. protokolā ir iekļauti noteikumi un kārtība attiecībā uz izcelsmes noteikumiem.

| (4) | EEZ līgumā jāatspoguļo noteikti pārejas noteikumi attiecībā uz izcelsmes noteikumu piemērošanu pēc Nolīguma par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un trīs ar to saistītajiem nolīgumiem (3) piemērošanas pagaidu kārtībā. |
| --- | --- |

(4)

EEZ līgumā jāatspoguļo noteikti pārejas noteikumi attiecībā uz izcelsmes noteikumu piemērošanu pēc Nolīguma par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un trīs ar to saistītajiem nolīgumiem (3) piemērošanas pagaidu kārtībā.

| (5) | Tāpēc 4. protokols būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc 4. protokols būtu jāgroza.

| (6) | Tādēļ Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 4. protokolā par izcelsmes noteikumiem, ir balstīta uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 17. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. REIRS

---

(1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  OV L 170, 11.6.2014., 5. lpp.

3

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2015,

(... gada ...)

ar ko groza EEZ līguma 4. protokolu (izcelsmes noteikumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līguma 4. protokols attiecas uz izcelsmes noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

EEZ līguma 4. protokols attiecas uz izcelsmes noteikumiem.

| (2) | Horvātijas Republika pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Horvātijas Republika pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā.

| (3) | Pēc Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu veiksmīgas pabeigšanas Horvātijas Republika iesniedza pieteikumu, lai pievienotos EEZ līgumam. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu veiksmīgas pabeigšanas Horvātijas Republika iesniedza pieteikumu, lai pievienotos EEZ līgumam.

| (4) | Nolīgums par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un trīs ar to saistītie nolīgumi (“EEZ paplašināšanās nolīgums”) (1) tika parafēts 2013. gada 20. decembrī. |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums par Horvātijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un trīs ar to saistītie nolīgumi (“EEZ paplašināšanās nolīgums”) (1) tika parafēts 2013. gada 20. decembrī.

| (5) | EEZ paplašināšanās nolīgums tika parakstīts 2014. gada 11. aprīlī un ir bijis piemērojams pagaidu kārtībā no 2014. gada 12. aprīļa. |
| --- | --- |

(5)

EEZ paplašināšanās nolīgums tika parakstīts 2014. gada 11. aprīlī un ir bijis piemērojams pagaidu kārtībā no 2014. gada 12. aprīļa.

| (6) | EEZ līgumā jāatspoguļo noteikti pārejas noteikumi attiecībā uz izcelsmes noteikumu piemērošanu pēc EEZ paplašināšanās nolīguma piemērošanas pagaidu kārtībā, |
| --- | --- |

(6)

EEZ līgumā jāatspoguļo noteikti pārejas noteikumi attiecībā uz izcelsmes noteikumu piemērošanu pēc EEZ paplašināšanās nolīguma piemērošanas pagaidu kārtībā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 4. protokolu groza, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).

To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

[...]

EEZ Apvienotās komitejas

sekretāri –

[...]

---

(1)  OV L 170, 11.6.2014., 5. lpp.

1

(2)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības norādītas.]

2

PIELIKUMS

EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. [...]

EEZ līguma 4. protokolā pēc 40. panta pievieno šādu tekstu:

“41. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

1.   Izcelsmes apliecinājumus, ko pienācīgā kārtībā izdevusi kāda EBTA valsts vai Horvātijas Republika vai kuri sagatavoti saskaņā ar preferenču nolīgumu, ko piemēro starp EBTA valstīm un Horvātijas Republiku, uzskata par apliecinājumu preferenciālai EEZ izcelsmei ar noteikumu, ka:

| a) | izcelsmes apliecinājums un transporta dokumenti tika izdoti vai sagatavoti ne vēlāk kā vienu dienu pirms Horvātijas Republikas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai, un |
| --- | --- |

a)

izcelsmes apliecinājums un transporta dokumenti tika izdoti vai sagatavoti ne vēlāk kā vienu dienu pirms Horvātijas Republikas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai, un

| b) | izcelsmes apliecinājums ir iesniegts muitas iestādēm četru mēnešu laikā no Horvātijas Republikas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

b)

izcelsmes apliecinājums ir iesniegts muitas iestādēm četru mēnešu laikā no Horvātijas Republikas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai.

Ja preces ir deklarētas ievešanai no EBTA valsts vai no Horvātijas Republikas attiecīgi Horvātijas Republikā vai EBTA valstī pirms datuma, kad Horvātijas Republika pievienojās Eiropas Savienībai, atbilstoši preferenču nolīgumiem, kuri tajā brīdī bija spēkā starp EBTA valsti un Horvātijas Republiku, EBTA valstīs vai Horvātijas Republikā var pieņemt arī saskaņā ar šiem nolīgumiem retrospektīvi izsniegtu izcelsmes apliecinājumu ar noteikumu, ka to iesniedz muitas iestādēm četru mēnešu laikā no Horvātijas Republikas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai.

2.   EBTA valstis, no vienas puses, un Horvātijas Republika, no otras puses, ir pilnvarotas saglabāt derīgumu atļaujām, ar kurām piešķirts “apstiprināta eksportētāja” statuss saistībā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp EBTA valstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, ja apstiprinātie eksportētāji piemēro šī protokola izcelsmes noteikumus.

EBTA valstis, no vienas puses, un Horvātija, no otras puses, ne vēlāk kā vienu gadu pēc Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai apsver nepieciešamību aizvietot šīs atļaujas ar jaunām atļaujām, kas izsniegtas saskaņā ar šo protokolu.

3.   Pieprasījumus turpmākai tādu izcelsmes apliecinājumu pārbaudei, kuri izsniegti vai sagatavoti saskaņā ar 1. un 2. punktā minētajiem preferenču nolīgumiem, EBTA valstu un Horvātijas Republikas kompetentie muitas dienesti pieņem trīs gadu laikposmā pēc attiecīgā izcelsmes apliecinājuma izsniegšanas vai sagatavošanas, un šos pieprasījumus minētie dienesti var iesniegt triju gadu laikposmā no tā izcelsmes apliecinājuma pieņemšanas, kas kopā ar importa deklarāciju iesniegts minētajiem dienestiem.

4.   Nolīguma noteikumus var piemērot no Horvātijas Republikas uz EBTA valstīm vai no EBTA valstīm uz Horvātijas Republiku eksportētām precēm, kas atbilst šī protokola noteikumiem un kuras Horvātijas pievienošanās dienā Eiropas Savienībai ir tranzītā, pagaidu uzglabāšanā muitas noliktavā vai brīvajā zonā EBTA valstī vai Horvātijas Republikā.

5.   Preferenciālo režīmu gadījumos, kas minēti 4. punktā, var nodrošināt, ja retrospektīvi izdots eksportēšanas valsts muitas dienesta izcelsmes apliecinājums četru mēnešu laikā no Horvātijas Republikas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai tiek iesniegts importējošās valsts muitas dienestiem.”

---

| 21.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/13

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/285

(2015. gada 17. februāris)

par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu attiecībā uz minētā Līguma 4. protokola par izcelsmes noteikumiem aizstāšanu ar jaunu protokolu, kurš saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) 4. protokols attiecas uz izcelsmes noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) 4. protokols attiecas uz izcelsmes noteikumiem.

| (2) | Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (3) (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(2)

Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (3) (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm.

| (3) | ES, Norvēģija un Lihtenšteina parakstīja konvenciju 2011. gada 15. jūnijā, un Islande parakstīja konvenciju 2011. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

ES, Norvēģija un Lihtenšteina parakstīja konvenciju 2011. gada 15. jūnijā, un Islande parakstīja konvenciju 2011. gada 30. jūnijā.

| (4) | ES, Norvēģija, Islande un Lihtenšteina savus apstiprināšanas dokumentus konvencijas depozitārijam iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā, 2011. gada 9. novembrī, 2012. gada 12. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Islandi konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un attiecībā uz Norvēģiju un Lihtenšteinu – 2012. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(4)

ES, Norvēģija, Islande un Lihtenšteina savus apstiprināšanas dokumentus konvencijas depozitārijam iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā, 2011. gada 9. novembrī, 2012. gada 12. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Islandi konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un attiecībā uz Norvēģiju un Lihtenšteinu – 2012. gada 1. janvārī.

| (5) | Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Tāpēc EEZ līguma 4. protokols par izcelsmes noteikumiem būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas ir saskaņots ar konvenciju un pēc iespējas atsaucas uz to. |
| --- | --- |

(5)

Konvencijas 6. pantā noteikts, ka katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu konvencijas efektīvu piemērošanu. Tāpēc EEZ līguma 4. protokols par izcelsmes noteikumiem būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas ir saskaņots ar konvenciju un pēc iespējas atsaucas uz to.

| (6) | Tādēļ Eiropas Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Eiropas Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā būtu jāpamatojas uz pievienoto lēmuma projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kura Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, attiecībā uz minētā Līguma 4. protokola par izcelsmes noteikumiem aizstāšanu ar jaunu protokolu, kurš ir saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, ir balstīta uz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

Savienības pārstāvji EEZ Apvienotajā komitejā var vienoties par tehniskām izmaiņām EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 17. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. REIRS

---

(1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

3

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2015,

ar ko aizstāj Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokolu (izcelsmes noteikumi) ar jaunu protokolu, kurš saskaņots ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līguma 9. pants atsaucas uz 4. protokolu, kurā noteikti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp Savienību, Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Islandi, Norvēģiju, Turciju, Fēru Salām un Barselonas procesa dalībniekiem (1). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līguma 9. pants atsaucas uz 4. protokolu, kurā noteikti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp Savienību, Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Islandi, Norvēģiju, Turciju, Fēru Salām un Barselonas procesa dalībniekiem (1).

| (2) | Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(2)

Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2) (“konvencija”) paredz noteikumus par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm.

| (3) | ES, Norvēģija un Lihtenšteina parakstīja konvenciju 2011. gada 15. jūnijā, un Islande parakstīja konvenciju 2011. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

ES, Norvēģija un Lihtenšteina parakstīja konvenciju 2011. gada 15. jūnijā, un Islande parakstīja konvenciju 2011. gada 30. jūnijā.

| (4) | ES, Norvēģija, Islande un Lihtenšteina savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā, 2011. gada 9. novembrī, 2012. gada 12. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Islandi konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un saistībā ar Norvēģiju un Lihtenšteinu 2012. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(4)

ES, Norvēģija, Islande un Lihtenšteina savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā, 2011. gada 9. novembrī, 2012. gada 12. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Islandi konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un saistībā ar Norvēģiju un Lihtenšteinu 2012. gada 1. janvārī.

| (5) | Konvencija ietver Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā. |
| --- | --- |

(5)

Konvencija ietver Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā.

| (6) | Ja pāreja uz konvenciju visām kumulācijas zonā esošajām Līgumslēdzējām pusēm nenotiek vienlaikus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā, nevar pieļaut situāciju, kas ir nelabvēlīgāka nekā tā, kas varētu būt bijusi saskaņā 4. protokola iepriekšējo redakciju. |
| --- | --- |

(6)

Ja pāreja uz konvenciju visām kumulācijas zonā esošajām Līgumslēdzējām pusēm nenotiek vienlaikus Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā, nevar pieļaut situāciju, kas ir nelabvēlīgāka nekā tā, kas varētu būt bijusi saskaņā 4. protokola iepriekšējo redakciju.

| (7) | Konvencijas 6. pantā ir paredzēts, ka katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs konvencijas efektīvu piemērošanu. Turklāt Līguma 4. protokols attiecībā par izcelsmes noteikumiem būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas ir saskaņots ar konvenciju. |
| --- | --- |

(7)

Konvencijas 6. pantā ir paredzēts, ka katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs konvencijas efektīvu piemērošanu. Turklāt Līguma 4. protokols attiecībā par izcelsmes noteikumiem būtu jāaizstāj ar jaunu protokolu, kas ir saskaņots ar konvenciju.

| (8) | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. XX/2015, ar ko groza EEZ līguma 4. protokolu (izcelsmes noteikumi) (3)
   (4) paredz Horvātijas pārejas noteikumus par izcelsmes noteikumu piemērošanu, kā noteikts 4. protokolā. Šos noteikumus būtu jāturpina piemērot līdz 2017. gada 1. janvārim, |
| --- | --- |

(8)

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. XX/2015, ar ko groza EEZ līguma 4. protokolu (izcelsmes noteikumi) (3)
   (4) paredz Horvātijas pārejas noteikumus par izcelsmes noteikumu piemērošanu, kā noteikts 4. protokolā. Šos noteikumus būtu jāturpina piemērot līdz 2017. gada 1. janvārim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   EEZ līguma 4. protokolu aizstāj ar tekstu, kas noteikts ša lēmuma pielikumā.

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, kas grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. XX/2015 (5), 4. protokola 41. pantu turpina piemērot līdz 2017. gada 1. janvārim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (6).

To piemēro no ....

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas

sekretāri –

---

(1)  Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, Palestīna, Sīrija un Tunisija.

1

(2)  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

2

(3)  EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. .../2015 (... gada ...), ar ko groza EEZ līguma 4. protokolu (izcelsmes noteikumi) (OV ...).

3

(4)  OV: lūgums tekstā ievietot numuru EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam, kas atrodams dokumenta st 16970/14 pielikumā.

4

(5)  OV: lūgums tekstā ievietot numuru EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam, kas atrodams dokumenta st 16970/14 pielikumā, un aizpildīt iepriekšējo zemsvītras piezīmi.

5

(6)  [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības norādītas.]

6

PIELIKUMS

EEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. ...

4. PROTOKOLS

par izcelsmes noteikumiem

SATURA RĀDĪTĀJS

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1. pants | Definīcijas |
| --- | --- |

1. pants

II SADAĻA

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA

| 2. pants | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Diagonālā izcelsmes kumulācija |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Pilnībā iegūti izstrādājumi |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti izstrādājumi |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde |
| --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Kvalificēšanas vienība |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki |
| --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Komplekti |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Neitrāli elementi |
| --- | --- |

10. pants

III SADAĻA

TERITORIĀLĀS PRASĪBAS

| 11. pants | Teritorialitātes princips |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Tieši pārvadājumi |
| --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Izstādes |
| --- | --- |

13. pants

IV SADAĻA

ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS

| 14. pants | Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma aizliegums |
| --- | --- |

14. pants

V SADAĻA

IZCELSMES APLIECINĀJUMS

| 15. pants | Vispārīgas prasības |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas kārtība |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospektīvi |
| --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta izdošana |
| --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana uz iepriekš izdota vai sagatavota izcelsmes apliecinājuma pamata |
| --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Uzskaites nošķiršana |
| --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Nosacījumi izcelsmes deklarācijas vai EUR-MED izcelsmes deklarācijas sagatavošanai |
| --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Atzītais eksportētājs |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Izcelsmes apliecinājuma derīgums |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana |
| --- | --- |

24. pants

| 25. pants | Importēšana pa daļām |
| --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma |
| --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Piegādātāja deklarācijas |
| --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Apstiprinošie dokumenti |
| --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Izcelsmes apliecinājuma, piegādātāja deklarācijas un apstiprinošo dokumentu glabāšana |
| --- | --- |

29. pants

| 30. pants | Neatbilstība un formālas kļūdas |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Euro izteiktas summas |
| --- | --- |

31. pants

VI SADAĻA

PASĀKUMI ADMINISTRATĪVAI SADARBĪBAI

| 32. pants | Administratīvā sadarbība |
| --- | --- |

32. pants

| 33. pants | Izcelsmes apliecinājumu pārbaude |
| --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Piegādātāja deklarāciju pārbaude |
| --- | --- |

34. pants

| 35. pants | Strīdu izšķiršana |
| --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Sankcijas |
| --- | --- |

36. pants

| 37. pants | Brīvās zonas |
| --- | --- |

37. pants

VII SADAĻA

SEŪTA UN MELILJA

| 38. pants | Protokola piemērošana |
| --- | --- |

38. pants

| 39. pants | Īpašie nosacījumi |
| --- | --- |

39. pants

PIELIKUMU SARAKSTS

| I pielikums: | Ievada piezīmes II pielikuma sarakstam |
| --- | --- |

I pielikums:

| II pielikums: | Saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu |
| --- | --- |

II pielikums:

| III.a pielikums: | Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs |
| --- | --- |

III.a pielikums:

| III.b pielikums: | Preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED un preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED pieteikuma paraugs |
| --- | --- |

III.b pielikums:

| IV.a pielikums: | Izcelsmes deklarācijas teksts |
| --- | --- |

IV.a pielikums:

| IV.b pielikums: | EUR-MED izcelsmes deklarācijas teksts |
| --- | --- |

IV.b pielikums:

| V pielikums: | Piegādātāja deklarācijas paraugs |
| --- | --- |

V pielikums:

| VI pielikums: | Ilgtermiņa piegādātāja deklarācijas paraugs |
| --- | --- |

VI pielikums:

KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

Kopīgā deklarācija par tādu izcelsmes apliecinājumu atzīšanu, kas attiecībā uz Eiropas Savienības, Islandes un Norvēģijas izcelsmes izstrādājumiem izsniegti saskaņā ar 4. protokola 3. pantā minētajiem nolīgumiem

Kopīgā deklarācija attiecībā uz Andoras Firstisti

Kopīgā deklarācija attiecībā uz Sanmarīno Republiku

Kopīgā deklarācija attiecībā uz Līgumslēdzējas puses izstāšanos no Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

Šajā protokolā:

| a) | “ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu vai īpašas darbības; |
| --- | --- |

a)

“ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu vai īpašas darbības;

| b) | “materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, daļa vai detaļa, utt., ko izmanto izstrādājuma ražošanai; |
| --- | --- |

b)

“materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, daļa vai detaļa, utt., ko izmanto izstrādājuma ražošanai;

| c) | “izstrādājums” ir ražojamais izstrādājums, pat ja to vēlāk paredzēts izmantot citā ražošanas darbībā; |
| --- | --- |

c)

“izstrādājums” ir ražojamais izstrādājums, pat ja to vēlāk paredzēts izmantot citā ražošanas darbībā;

| d) | “preces” ir gan materiāli, gan izstrādājumi; |
| --- | --- |

d)

“preces” ir gan materiāli, gan izstrādājumi;

| e) | “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII panta īstenošanu (PTO nolīgums par muitas vērtējumu); |
| --- | --- |

e)

“muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII panta īstenošanu (PTO nolīgums par muitas vērtējumu);

| f) | “ražotāja cena” ir cena, ko par gatavo izstrādājumu maksā EEZ ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta izstrādājuma pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē, atmaksā vai var atmaksāt; |
| --- | --- |

f)

“ražotāja cena” ir cena, ko par gatavo izstrādājumu maksā EEZ ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta izstrādājuma pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē, atmaksā vai var atmaksāt;

| g) | “materiālu vērtība” ir izlietoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot un kas EEZ samaksāta par šiem materiāliem; |
| --- | --- |

g)

“materiālu vērtība” ir izlietoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot un kas EEZ samaksāta par šiem materiāliem;

| h) | “noteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir tādu materiālu vērtība, kā noteikts g) apakšpunktā, ko piemēro mutatis mutandis; |
| --- | --- |

h)

“noteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir tādu materiālu vērtība, kā noteikts g) apakšpunktā, ko piemēro mutatis mutandis;

| i) | “pievienotā vērtība” ir izstrādājumam noteiktā ražotāja cena, no kuras atņemta katra tā izstrādājuma ražošanā izmantotā materiāla muitas vērtība, kuras izcelsme ir citās valstis, kas minētas 3. pantā, kurām ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai ja to nevar noskaidrot, tā ir pirmā noskaidrotā cena, kas maksāta par materiāliem EEZ; |
| --- | --- |

i)

“pievienotā vērtība” ir izstrādājumam noteiktā ražotāja cena, no kuras atņemta katra tā izstrādājuma ražošanā izmantotā materiāla muitas vērtība, kuras izcelsme ir citās valstis, kas minētas 3. pantā, kurām ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai ja to nevar noskaidrot, tā ir pirmā noskaidrotā cena, kas maksāta par materiāliem EEZ;

| j) | “nodaļas” un “pozīcijas” ir nomenklatūrā izmantotās nodaļas un pozīcijas (četru ciparu kodi), kas veido preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura šajā protokolā minēta kā “harmonizētā sistēma” vai “HS”; |
| --- | --- |

j)

“nodaļas” un “pozīcijas” ir nomenklatūrā izmantotās nodaļas un pozīcijas (četru ciparu kodi), kas veido preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura šajā protokolā minēta kā “harmonizētā sistēma” vai “HS”;

| k) | “klasificēts” norāda uz izstrādājuma vai materiāla iekļaušanu konkrētā pozīcijā; |
| --- | --- |

k)

“klasificēts” norāda uz izstrādājuma vai materiāla iekļaušanu konkrētā pozīcijā;

| l) | “sūtījums” ir izstrādājumi, kurus vai nu kopā nosūta no viena eksportētāja vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots transporta dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins; |
| --- | --- |

l)

“sūtījums” ir izstrādājumi, kurus vai nu kopā nosūta no viena eksportētāja vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots transporta dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins;

| m) | terminā “teritorijas” iekļauti teritoriālie ūdeņi. |
| --- | --- |

m)

terminā “teritorijas” iekļauti teritoriālie ūdeņi.

II SADAĻA

JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA

2. pants

Vispārīgas prasības

1.   Attiecīgā nolīguma īstenošanas vajadzībām turpmāk minētos izstrādājumus uzskata par izstrādājumiem ar EEZ izcelsmi.

| a) | izstrādājumi, kas 4. panta nozīmē pilnībā iegūti EEZ; |
| --- | --- |

a)

izstrādājumi, kas 4. panta nozīmē pilnībā iegūti EEZ;

| b) | EEZ iegūti izstrādājumi, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnīgi iegūti Līgumslēdzējā pusē, ja šie materiāli ir EEZ pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

EEZ iegūti izstrādājumi, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnīgi iegūti Līgumslēdzējā pusē, ja šie materiāli ir EEZ pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē.

Šim nolūkam to Līgumslēdzēju pušu teritorijas, uz kurām attiecas šis līgums, uzskata par vienotu teritoriju.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta, lai noteiktu 3. protokola I un II tabulā minēto izstrādājumu izcelsmi, Lihtenšteinas Firstistes teritoriju neuzskata par EEZ teritoriju, un šādus izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem tikai tad, ja tie ir pilnībā iegūti vai pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti citu Līgumslēdzēju pušu teritorijās.

3. pants

Diagonālā izcelsmes kumulācija

1.   Neskarot 2. pantu, izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem un ja tie ir tur iegūti EEZ, iekļaujot Šveices (tostarp Lihtenšteinu) (1), Islandes, Norvēģijas, Fēru Salas, Turcijas vai Eiropas Savienības vai jebkuras Eiropas Savienības Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībnieces (2) izcelsmes materiālus, ar noteikumu, ka EEZ veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz darbības, kas minētas 6. pantā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem.

2.   Neskarot 2. pantu, izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem, ja šādi izstrādājumi tajā ir iegūti, pievienojot materiālus, kuru izcelsme ir jebkurā citā valstī, kas ir dalībniece Eiropas un Vidusjūras baseina partnerattiecībās, kuru pamatā ir Barselonas deklarācija, kas pieņemta 1995. gada 27. un 28. novembrī Eiropas un Vidusjūras baseina konferencē, bet ne Turcijas izcelsmes materiālus (3), ar noteikumu, ka EEZ veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz darbības, kas minētas 6. pantā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem.

3.   Ja EEZ veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 6. pantā minētās darbības, iegūto izstrādājumu uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumu tikai tādā gadījumā, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka par tādu izmantoto materiālu vērtību, kuru izcelsme ir jebkurā no valstīm, kas minētas 1. un 2. punktā. Ja tas tā nav, iegūto izstrādājumu uzskata par izstrādājumu ar valsts izcelsmi, kurā ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība EEZ.

4.   Šā panta 1. un 2. punktā minēto valstu izcelsmes izstrādājumi, kuri netiek apstrādāti vai pārstrādāti EEZ, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz vienu no šīm valstīm.

5.   Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai tad, ja:

| a) | valstīm, kuras ir iesaistītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa iegūšanā, un galamērķa valstij ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu; |
| --- | --- |

a)

valstīm, kuras ir iesaistītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa iegūšanā, un galamērķa valstij ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu;

| b) | materiāliem un izstrādājumiem iegūstot noteiktas izcelsmes statusu, tika piemēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti šajā protokolā;
  un |
| --- | --- |

b)

materiāliem un izstrādājumiem iegūstot noteiktas izcelsmes statusu, tika piemēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti šajā protokolā;

un

| c) | ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un pārējās Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar to procedūrām ir publicēti paziņojumi par vajadzīgo prasību izpildi, lai varētu piemērot kumulāciju. |
| --- | --- |

c)

ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un pārējās Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar to procedūrām ir publicēti paziņojumi par vajadzīgo prasību izpildi, lai varētu piemērot kumulāciju.

Šajā pantā paredzēto kumulāciju piemēro no dienas, kas norādīta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) publicētajā paziņojumā.

Eiropas Savienība ar Eiropas Komisijas starpniecību paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm informāciju par nolīgumiem, ieskaitot nolīgumu spēkā stāšanās datumu un to attiecīgos izcelsmes noteikumus, kuri ir spēkā ar pārējām valstīm, kas minēti 1. un 2. punktā.

4. pants

Pilnībā iegūti izstrādājumi

1.   Turpmāk minētos izstrādājumus uzskata par pilnībā iegūtiem EEZ:

| a) | minerālprodukti, ko iegūst no attiecīgās Līgumslēdzējas puses zemes dzīlēm vai jūras gultnes; |
| --- | --- |

a)

minerālprodukti, ko iegūst no attiecīgās Līgumslēdzējas puses zemes dzīlēm vai jūras gultnes;

| b) | attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē novāktie augu valsts produkti; |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē novāktie augu valsts produkti;

| c) | attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē dzimuši un audzēti dzīvnieki; |
| --- | --- |

c)

attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē dzimuši un audzēti dzīvnieki;

| d) | produkti, kas iegūti no attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē audzētiem dzīvniekiem; |
| --- | --- |

d)

produkti, kas iegūti no attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē audzētiem dzīvniekiem;

| e) | attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktu medību vai zvejas produkti; |
| --- | --- |

e)

attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktu medību vai zvejas produkti;

| f) | jūras zvejas un citi jūras produkti, kas iegūti, zvejojot ar eksportētājas Līgumslēdzējas puses kuģiem ārpus tās teritoriālajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

f)

jūras zvejas un citi jūras produkti, kas iegūti, zvejojot ar eksportētājas Līgumslēdzējas puses kuģiem ārpus tās teritoriālajiem ūdeņiem;

| g) | produkti, kurus izgatavo uz attiecīgās Līgumslēdzējas puses zivju apstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem; |
| --- | --- |

g)

produkti, kurus izgatavo uz attiecīgās Līgumslēdzējas puses zivju apstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem;

| h) | lietoti priekšmeti, kas tur savākti un ir derīgi vienīgi materiālu iegūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras derīgas vienīgi atjaunošanai vai lai tās izmantotu kā atkritumus; |
| --- | --- |

h)

lietoti priekšmeti, kas tur savākti un ir derīgi vienīgi materiālu iegūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras derīgas vienīgi atjaunošanai vai lai tās izmantotu kā atkritumus;

| i) | atkritumi un lūžņi, ko rada attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktas ražošanas darbības; |
| --- | --- |

i)

atkritumi un lūžņi, ko rada attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktas ražošanas darbības;

| j) | produkti, kas iegūti no jūras grunts vai grunts apakškārtas ārpus attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritoriāliem ūdeņiem, ar noteikumu, ka Līgumslēdzējai pusei ir ekskluzīvas tiesības izmantot šo grunti vai grunts apakškārtu; |
| --- | --- |

j)

produkti, kas iegūti no jūras grunts vai grunts apakškārtas ārpus attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritoriāliem ūdeņiem, ar noteikumu, ka Līgumslēdzējai pusei ir ekskluzīvas tiesības izmantot šo grunti vai grunts apakškārtu;

| k) | preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kuri norādīti a) līdz j) apakšpunktā. |
| --- | --- |

k)

preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kuri norādīti a) līdz j) apakšpunktā.

2.   Termini “Līgumslēdzējas puses kuģi” un “attiecīgās Līgumslēdzējas puses zivju apstrādes kuģi” 1. punkta f) un g) apakšpunktā attiecas tikai uz šādiem kuģiem un zivju apstrādes kuģiem:

| a) | kuri ir reģistrēti vai pierakstīti kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai EBTA valstī; |
| --- | --- |

a)

kuri ir reģistrēti vai pierakstīti kādā Eiropas Savienības dalībvalstī vai EBTA valstī;

| a) | kas kuģo ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts karogu; |
| --- | --- |

a)

kas kuģo ar kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts karogu;

| c) | kuri vismaz 50 % apmērā pieder Eiropas Savienības dalībvalstu vai EBTA valstu valstspiederīgajiem vai uzņēmējsabiedrībai, kuras galvenais birojs atrodas kādā no šīm valstīm un kuras vadītājs vai vadītāji, direktoru padomes vai uzraudzības padomes priekšsēdētājs un lielākā daļa šādu padomju locekļu ir Eiropas Savienības dalībvalstu vai EBTA valsts valstspiederīgie, un turklāt – attiecībā uz personālsabiedrībām vai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību – vismaz puse kapitāla pieder šai minētajām valstīm vai minēto valstu iestādēm vai valstspiederīgajiem; |
| --- | --- |

c)

kuri vismaz 50 % apmērā pieder Eiropas Savienības dalībvalstu vai EBTA valstu valstspiederīgajiem vai uzņēmējsabiedrībai, kuras galvenais birojs atrodas kādā no šīm valstīm un kuras vadītājs vai vadītāji, direktoru padomes vai uzraudzības padomes priekšsēdētājs un lielākā daļa šādu padomju locekļu ir Eiropas Savienības dalībvalstu vai EBTA valsts valstspiederīgie, un turklāt – attiecībā uz personālsabiedrībām vai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību – vismaz puse kapitāla pieder šai minētajām valstīm vai minēto valstu iestādēm vai valstspiederīgajiem;

| d) | kuru kapteinis un virsnieki ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts valstspiederīgie;
  un |
| --- | --- |

d)

kuru kapteinis un virsnieki ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts valstspiederīgie;

un

| e) | kuru apkalpē vismaz 75 % tās locekļu ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts valstspiederīgie. |
| --- | --- |

e)

kuru apkalpē vismaz 75 % tās locekļu ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai EBTA valsts valstspiederīgie.

5. pants

Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti izstrādājumi

1.   Šā papildinājuma 2. panta vajadzībām izstrādājumus, kuri nav pilnībā iegūti, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja ir izpildīti II pielikuma sarakstā minētie nosacījumi.

Iepriekš minētie nosacījumi attiecībā uz visiem Līgumā minētajiem izstrādājumiem norāda, kā apstrādājami vai pārstrādājami nenoteiktas izcelsmes materiāli, ko izmanto ražošanā, un šos nosacījumus piemēro tikai šāda veida materiāliem. Tātad, ja izstrādājumu, kurš ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, izpildot nosacījumus, kas minēti sarakstā, izmanto cita izstrādājuma ražošanā, nosacījumi, kas piemērojami izstrādājumam, kurā tas ir ietverts, neattiecas uz šo izmantoto izstrādājumu, un neņem vērā nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas var būt izmantoti šā izstrādājuma ražošanā.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta nenoteiktas izcelsmes materiāli, kurus saskaņā ar II pielikuma sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nevajadzētu izmantot izstrādājuma ražošanā, tomēr var izmantot ar noteikumu, ka:

| a) | to kopējā vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas; |
| --- | --- |

a)

to kopējā vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas;

| b) | atbilstīgi šim punktam netiek pārsniegta neviena no nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību sarakstā noteiktajām procentuālajām attiecībām. |
| --- | --- |

b)

atbilstīgi šim punktam netiek pārsniegta neviena no nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību sarakstā noteiktajām procentuālajām attiecībām.

Šo punktu nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļa.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ievērojot 6. panta noteikumus.

6. pants

Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde

1.   Neskarot 2. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 5. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājuma statusu, tiek uzskatītas šādas darbības:

| a) | darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu izstrādājumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu izstrādājumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā;

| b) | iepakojumu sadalīšana un komplektēšana; |
| --- | --- |

b)

iepakojumu sadalīšana un komplektēšana;

| c) | mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana; |
| --- | --- |

c)

mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana;

| d) | tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana; |
| --- | --- |

d)

tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana;

| e) | vienkārša krāsošana un pulēšana; |
| --- | --- |

e)

vienkārša krāsošana un pulēšana;

| f) | labības un rīsu atsēnalošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana; |
| --- | --- |

f)

labības un rīsu atsēnalošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana;

| g) | cukura iekrāsošana vai cukurgraudiņu veidošana; |
| --- | --- |

g)

cukura iekrāsošana vai cukurgraudiņu veidošana;

| h) | augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana; |
| --- | --- |

h)

augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana;

| i) | asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana; |
| --- | --- |

i)

asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana;

| j) | sijāšana, šķirošana, klasificēšana, klasificēšana, saskaņošana; (ieskaitot preču komplektēšanu); |
| --- | --- |

j)

sijāšana, šķirošana, klasificēšana, klasificēšana, saskaņošana; (ieskaitot preču komplektēšanu);

| k) | vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības; |
| --- | --- |

k)

vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības;

| l) | uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz izstrādājumiem vai to iesaiņojumam; |
| --- | --- |

l)

uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz izstrādājumiem vai to iesaiņojumam;

| m) | vienkārša vienādu vai dažādu izstrādājumu sajaukšana; |
| --- | --- |

m)

vienkārša vienādu vai dažādu izstrādājumu sajaukšana;

| n) | cukura piemaisīšana jebkādām vielām; |
| --- | --- |

n)

cukura piemaisīšana jebkādām vielām;

| o) | vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu izstrādājumu, vai izstrādājumu sadale pa sastāvdaļām; |
| --- | --- |

o)

vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu izstrādājumu, vai izstrādājumu sadale pa sastāvdaļām;

| p) | divu vai vairāku a) līdz o) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums; |
| --- | --- |

p)

divu vai vairāku a) līdz o) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums;

| q) | dzīvnieku kaušana. |
| --- | --- |

q)

dzīvnieku kaušana.

2.   Nosakot, vai izstrādājumam veiktā apstrāde un pārstrāde ir uzskatāma par nepietiekamu 1. punkta nozīmē, visas darbības, ko ar attiecīgajiem izstrādājumiem veic EEZ, aplūko kopā.

7. pants

Kvalificēšanas vienība

1.   Piemērojot šī protokola noteikumus, kvalificēšanas vienība ir konkrēts izstrādājums, ko uzskata par pamatvienību, lai noteiktu klasifikācijas iedalījumu pēc harmonizētās sistēmas nomenklatūras.

Tādējādi uzskata:

| a) | ja izstrādājumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums ir kvalifikācijas vienība; |
| --- | --- |

a)

ja izstrādājumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums ir kvalifikācijas vienība;

| b) | ja sūtījums sastāv no vairākiem vienādiem izstrādājumiem, kas klasificēti vienā harmonizētās sistēmas pozīcijā, tad, piemērojot šī protokola noteikumus, katrs izstrādājums jāapskata atsevišķi. |
| --- | --- |

b)

ja sūtījums sastāv no vairākiem vienādiem izstrādājumiem, kas klasificēti vienā harmonizētās sistēmas pozīcijā, tad, piemērojot šī protokola noteikumus, katrs izstrādājums jāapskata atsevišķi.

2.   Ja saskaņā ar harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iesaiņojumu klasificē kopā ar tajā iesaiņoto izstrādājumu, tad izcelsmes noteikšanas nolūkā iesaiņojumu un attiecīgo izstrādājumu uzskata par vienu veselu.

8. pants

Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki

Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtu, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli un kas ietilpst parastajā aprīkojumā, un ir iekļauti cenā vai arī nav norādīti atsevišķā rēķinā, uzskata par saistītiem ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli.

9. pants

Komplekti

Komplektus saskaņā ar harmonizētās sistēmas 3. vispārīgo noteikumu uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ja visas to sastāvdaļas ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi. Tomēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, tad komplektu kopumā uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumu ar noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas.

10. pants

Neitrāli elementi

Lai noteiktu, vai izstrādājums ir noteiktas izcelsmes, nav nepieciešams ņemt vērā šādu ražošanā izmantoto līdzekļu izcelsmi:

| a) | enerģija un degviela; |
| --- | --- |

a)

enerģija un degviela;

| b) | ražotne un iekārtas; |
| --- | --- |

b)

ražotne un iekārtas;

| c) | mašīnas un darbarīki; |
| --- | --- |

c)

mašīnas un darbarīki;

| d) | preces, kuras netiek izmantotas un kuras nav paredzēts izmantot izstrādājuma galīgajā sastāvā. |
| --- | --- |

d)

preces, kuras netiek izmantotas un kuras nav paredzēts izmantot izstrādājuma galīgajā sastāvā.

III SADAĻA

TERITORIĀLĀS PRASĪBAS

11. pants

Teritorialitātes princips

1.   Izņemot 3. pantā un šā panta 3. punktā paredzēto, noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, EEZ jāpilda nepārtraukti.

2.   Izņemot 3. pantā paredzēto, ja noteiktas izcelsmes preces, ko eksportēja no EEZ uz citu valsti, nosūta atpakaļ, tad tās jāuzskata par nenoteiktas izcelsmes precēm, ja vien muitas iestādēm nepierāda, ka:

| a) | atpakaļ nosūtītās preces ir tās pašas eksportētās preces;
  un |
| --- | --- |

a)

atpakaļ nosūtītās preces ir tās pašas eksportētās preces;

un

| b) | ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai preces uzturētu labā stāvoklī, kamēr tās atradās attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē. |
| --- | --- |

b)

ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai preces uzturētu labā stāvoklī, kamēr tās atradās attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē.

3.   Noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti II sadaļā, neietekmē no EEZ materiālu apstrāde vai pārstrāde ārpus EEZ un sekojoša to reimportēšana ar noteikumu, ka:

| a) | minētie materiāli ir pilnībā iegūti eksportētājā EEZ vai pirms eksportēšanas apstrādāti vai pārstrādāti lielākā mērā, nekā paredzēts 6. pantā;
  un |
| --- | --- |

a)

minētie materiāli ir pilnībā iegūti eksportētājā EEZ vai pirms eksportēšanas apstrādāti vai pārstrādāti lielākā mērā, nekā paredzēts 6. pantā;

un

| b) | muitas iestādēm var pierādīt, ka:






  i) | reimportētās preces ir iegūtas, apstrādājot vai pārstrādājot eksportētos materiālus;
  un |
| --- | --- | --- |

b)

muitas iestādēm var pierādīt, ka:

i)

reimportētās preces ir iegūtas, apstrādājot vai pārstrādājot eksportētos materiālus;

un

| ii) | kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus EEZ, piemērojot šā panta noteikumus, nepārsniedz 10 % no tā galaprodukta ražotāja cenas, kura noteiktas izcelsmes statusu vēlas noteikt. |
| --- | --- |

ii)

kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus EEZ, piemērojot šā panta noteikumus, nepārsniedz 10 % no tā galaprodukta ražotāja cenas, kura noteiktas izcelsmes statusu vēlas noteikt.

4.   Šā panta 3. punkta vajadzībām noteikta izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, nepiemēro apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ārpus EEZ. Tomēr, ja II pielikuma sarakstā ir noteikums, kas paredz galaprodukta noteikta izcelsmes statusa noteikšanā piemērot visu tam pievienoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību, tad to nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība, kas pievienotas galaproduktam attiecīgās Puses teritorijā, saskaitot to kopā ar kopējo pievienoto vērtību, kas, piemērojot šo pantu, radusies ārpus EEZ, nedrīkst pārsniegt noteikto procentuālo attiecību.

5.   Piemērojot 3. un 4. punkta noteikumus, “kopējā pievienotā vērtība” apzīmē visas izmaksas, kas rodas ārpus EEZ, ieskaitot tur iestrādāto materiālu vērtību.

6.   Šā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiemēro izstrādājumiem, kas neatbilst II pielikuma sarakstā izvirzītajiem nosacījumiem vai kas var tikt uzskatīti par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem vienīgi, ja tiek piemērota 5. panta 2. punktā noteiktā vispārējā pielaide.

7.   Šā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļa.

8.   Šā panta paredzētā apstrāde vai pārstrāde, kas veikta ārpus EEZ, ir jāveic saskaņā ar kārtību “izvešana pārstrādei” vai saskaņā ar līdzīgu kārtību.

12. pants

Tieši pārvadājumi

1.   Preferenciālais režīms, kas paredzēts saskaņā ar līgumu, piemērojams tikai tiem izstrādājumiem, kas atbilst šā protokola prasībām un kurus transportē tieši EEZ vai caur to citu valstu teritorijām, kuras minētas 3. pantā unuz kurām attiecas kumulācija. Tomēr izstrādājumus, kas veido vienu sūtījumu, var sūtīt caur citām teritorijām, vajadzības gadījumā tos šajās teritorijās pārkraujot vai novietojot pagaidu uzglabāšanā ar noteikumu, ka pārkraušanas vai pagaidu uzglabāšanu tranzītvalstī vai uzglabāšanas valstī tie paliek muitas iestāžu uzraudzībā un ka tiem neveic citas darbības, izņemot izkraušanu, iekraušanu vai jebkuru darbību ar nolūku saglabāt tos labā stāvoklī.

Noteiktas izcelsmes izstrādājumus var transportēt pa cauruļvadiem caur teritoriju, kas nav EEZ.

2.   Importētājas valsts muitas iestādēm sniedz pierādījumu par 1. punktā izklāstīto nosacījumu izpildi, uzrādot:

| a) | vienotu pārvadāšanas dokumentu, kas aptver ceļu no eksportētājas valsts caur tranzīta valsti; vai |
| --- | --- |

a)

vienotu pārvadāšanas dokumentu, kas aptver ceļu no eksportētājas valsts caur tranzīta valsti; vai

| b) | tranzītvalsts muitas iestāžu izdotu sertifikātu, kurā:






  i) | sniegts precīzs izstrādājumu apraksts; |
| --- | --- | --- |

b)

tranzītvalsts muitas iestāžu izdotu sertifikātu, kurā:

i)

sniegts precīzs izstrādājumu apraksts;

| ii) | norādīts preču izkraušanas un pārkraušanas datums un attiecīgā gadījumā kuģu vārdi vai citi izmantotie transportlīdzekļi;
  un |
| --- | --- |

ii)

norādīts preču izkraušanas un pārkraušanas datums un attiecīgā gadījumā kuģu vārdi vai citi izmantotie transportlīdzekļi;

un

| iii) | kurā apliecināti nosacījumi, ar kādiem izstrādājumi palika tranzīta valstī; vai |
| --- | --- |

iii)

kurā apliecināti nosacījumi, ar kādiem izstrādājumi palika tranzīta valstī; vai

| c) | ja nav iepriekš minēto dokumentu, kādu citu pamatojuma dokumentu. |
| --- | --- |

c)

ja nav iepriekš minēto dokumentu, kādu citu pamatojuma dokumentu.

13. pants

Izstādes

1.   Uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ko nosūta uz izstādi valstī, kas nav starp 3. pantā minētajām valstīm, ar kurām piemēro kumulāciju, un ko pēc izstādes pārdod importēšanai EEZ, importējot attiecina nolīguma noteikumus, ja muitas iestādēm pierāda, ka:

| a) | šos izstrādājumus eksportētājs ir nosūtījusi tieši viena no Līgumslēdzējām pusēm uz valsti, kurā notiek izstāde, un tos tur ir izstādījis; |
| --- | --- |

a)

šos izstrādājumus eksportētājs ir nosūtījusi tieši viena no Līgumslēdzējām pusēm uz valsti, kurā notiek izstāde, un tos tur ir izstādījis;

| b) | šis eksportētājs izstrādājumus ir pārdevis vai citādi atsavinājis par labu kādai personai citā Līgumslēdzējā pusē; |
| --- | --- |

b)

šis eksportētājs izstrādājumus ir pārdevis vai citādi atsavinājis par labu kādai personai citā Līgumslēdzējā pusē;

| c) | izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc izstādes tādā stāvoklī, kādā tos nosūtīja uz izstādi;
  un |
| --- | --- |

c)

izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc izstādes tādā stāvoklī, kādā tos nosūtīja uz izstādi;

un

| d) | izstrādājumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē. |
| --- | --- |

d)

izstrādājumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē.

2.   Saskaņā ar V sadaļas noteikumiem izdod vai sagatavo izcelsmes apliecinājumu, un to paredzētajā kārtībā iesniedz importētājas valsts muitas iestādēm. Tajā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā papildus var pieprasīt dokumentārus pierādījumus par izstrādājumu izstādīšanas nosacījumiem.

3.   Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai līdzīgai publiskai izstādīšanai, ja šo pasākumu laikā izstrādājumi paliek muitas uzraudzībā un pasākumus nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās, lai pārdotu ārvalstu izstrādājumus.

IV SADAĻA

ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS

14. pants

Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma aizliegums

1.   Uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko izmanto, ražojot EEZ izcelsmes vai valsts, kas minēta 3. pantā, izstrādājumus, par kuriem saskaņā ar V sadaļas noteikumiem izdots vai sagatavots izcelsmes apliecinājums, jebkurās Līgumslēdzējās pusēs neattiecas nekāda muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no muitas nodokļiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto aizliegumu piemēro visiem pasākumiem, kas saistīti ar muitas nodokļu vai līdzvērtīgu maksājumu daļēju vai pilnīgu atmaksu, atlaišanu vai atbrīvojumiem, kuri jebkuru Līgumslēdzēju pušu teritorijā piemērojami ražošanā izmantotajiem materiāliem, ja šāda atmaksa, atlaišana vai atbrīvojums piemērojams tieši vai netieši, no šādiem materiāliem iegūtos izstrādājumus eksportējot, nevis tos atstājot izmantošanai uz vietas.

3.   Tādu izstrādājumu eksportētājam, kuriem ir izcelsmes apliecinājums, jābūt gatavam pēc muitas iestāžu pieprasījuma jebkurā brīdī uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina to, ka nav saņemta nekāda atmaksa par attiecīgo izstrādājumu ražošanā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem un ka faktiski ir nomaksāti visi muitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi, kas piemērojami šādiem materiāliem.

4.   Šā panta 1. līdz 3. punkta noteikumus piemēro arī iesaiņojumam 7. panta 2. punkta nozīmē, palīgierīcēm, rezerves daļām un darbarīkiem 8. panta nozīmē un izstrādājumu komplektiem 9. panta nozīmē, ja tiem nav noteiktas izcelsmes.

5.   Šā panta 1. līdz 4. punkta noteikumus piemēro tikai tāda veida materiāliem, kuriem piemērojams nolīgums. Turklāt tie neaizkavē piemērot eksporta atmaksas sistēmu lauksaimniecības izstrādājumiem saskaņā ar nolīgumu.

V SADAĻA

IZCELSMES APLIECINĀJUMS

15. pants

Vispārīgas prasības

1.   Noteiktas izcelsmes izcelsmes izstrādājumiem, importējot kādā no Līgumslēdzējām pusēm, piemēro Līguma noteikumus, iesniedzot vienu no šādiem izcelsmes apliecinājumiem:

| a) | preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kura paraugs ir sniegts III.a pielikumā; |
| --- | --- |

a)

preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kura paraugs ir sniegts III.a pielikumā;

| b) | preču pārvadājumu sertifikāts EUR-MED, kura paraugs ir sniegts III.b pielikumā; |
| --- | --- |

b)

preču pārvadājumu sertifikāts EUR-MED, kura paraugs ir sniegts III.b pielikumā;

| c) | konvencijas 21. panta 1. punktā minētajos gadījumos – deklarācija (turpmāk “izcelsmes deklarācija” vai “EUR-MED izcelsmes deklarācija”), kuru eksportētājs iesniedz rēķina, pavadzīmes vai jebkura cita tirdzniecības dokumenta veidā un kura pietiekami sīki raksturo attiecīgos izstrādājumus, lai tos varētu identificēt. Izcelsmes deklarāciju tekstu paraugi atrodami IV.a un IV.b pielikumā. |
| --- | --- |

c)

konvencijas 21. panta 1. punktā minētajos gadījumos – deklarācija (turpmāk “izcelsmes deklarācija” vai “EUR-MED izcelsmes deklarācija”), kuru eksportētājs iesniedz rēķina, pavadzīmes vai jebkura cita tirdzniecības dokumenta veidā un kura pietiekami sīki raksturo attiecīgos izstrādājumus, lai tos varētu identificēt. Izcelsmes deklarāciju tekstu paraugi atrodami IV.a un IV.b pielikumā.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem šīs protokola nozīmē 26. pantā minētajos gadījumos attiecina Līgumu noteikumus bez 1. punktā minēto izcelsmes pierādījumu iesniegšanas.

16. pants

Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas kārtība

1.   Preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED izdod eksportētājas valsts muitas iestādes, pamatojoties uz rakstisku pieteikumu no eksportētāja vai eksportētāja pilnvarota pārstāvja, kas rīkojas eksportētāja vārdā.

2.   Šim nolūkam eksportētājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis aizpilda gan preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, gan pieteikuma veidlapu, kuru paraugi sniegti III.a pielikumā. Šīs veidlapas aizpilda vienā no valodām, kurā sagatavots nolīgums, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Aizpildot veidlapas ar roku, lieto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Izstrādājuma aprakstu ieraksta īpaši šim mērķim paredzētajā ailē, neatstājot nevienu tukšu līniju. Ja aile nav pilnībā aizpildīta, tad zem pēdējās apraksta rindas ievelk horizontālu līniju, visu tukšo laukumu šķērsām pārsvītrojot.

3.   Eksportētājs, kurš piesakās preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED saņemšanai, ir gatavs jebkurā laikā pēc tās eksportētājas valsts muitas iestāžu prasības, kurā preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED ir izdots, iesniegt visus atbilstīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī apliecina visu pārējo šīs protokola prasību izpildi.

4.   Neskarot 5. punktu, preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdod Līgumslēdzējas puses muitas iestādes šādos gadījumos:

| — | ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, |
| --- | --- |

—

ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām,

| — | ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED faktūras deklarācija ir izdota izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

—

ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED faktūras deklarācija ir izdota izcelsmes valstī.

5.   Preču pārvadājumu sertifikātu EUR-MED izdod Līgumslēdzējas puses muitas iestādes, ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no pārējām 3. pantā minētajām valstīm, ar kuru piemēro kumulāciju, un ja tie atbilst šīs protokola prasībām, un:

| — | kumulāciju piemēroja ar izejvielām, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai |
| --- | --- |

—

kumulāciju piemēroja ar izejvielām, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai

| — | izstrādājumus var izmantot kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai |
| --- | --- |

—

izstrādājumus var izmantot kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai

| — | izstrādājumus var reeksportēt no galamērķa valsts uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm; |
| --- | --- |

—

izstrādājumus var reeksportēt no galamērķa valsts uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm;

6.   Pārvadājumu sertifikāta EUR-MED 7. ailē ir viena no šādām frāzēm angļu valodā:

| — | ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā.
  “CUMULATION APPLIED WITH”(valsts/valstu nosaukums(-i)) |
| --- | --- |

—

ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā.

“CUMULATION APPLIED WITH”(valsts/valstu nosaukums(-i))

| — | ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā.
  “NO CUMULATION APPLIED” |
| --- | --- |

—

ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā.

“NO CUMULATION APPLIED”

7.   Muitas iestādes, kuras izdod preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai pārbaudītu izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu un pārējo šīs protokola prasību izpildi. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu eksportētāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru tās uzskata par atbilstīgu. Tām ir jāgādā arī par to, lai 2. punktā minētās veidlapas būtu pareizi aizpildītas. Tās jo īpaši pārbauda, vai izstrādājumu aprakstam atvēlētā vieta ir aizpildīta tā, lai nebūtu iespējami nekādi krāpnieciski papildinājumi.

8.   Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas dienu norāda sertifikāta 11. ailē.

9.   Preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED izdod muitas iestādes un nodod to eksportētājiem, tiklīdz ir veikta vai nodrošināta eksportēšana.

17. pants

Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospektīvi

1.   Neatkarīgi no 16. panta 9. punkta preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED ārkārtas gadījumā var izdot pēc attiecīgo izstrādājumu eksportēšanas, ja:

| a) | tas netika izdots eksportēšanas laikā kļūdu, netīšas neizdarības vai īpašu apstākļu dēļ;
  vai |
| --- | --- |

a)

tas netika izdots eksportēšanas laikā kļūdu, netīšas neizdarības vai īpašu apstākļu dēļ;

vai

| b) | muitas iestādēm pierāda, ka preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED tika izdots, bet to nepieņēma importēšanas laikā tehnisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

b)

muitas iestādēm pierāda, ka preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED tika izdots, bet to nepieņēma importēšanas laikā tehnisku iemeslu dēļ.

2.   Neatkarīgi no 16. panta 9. punkta preču pārvadājumu sertifikātu EUR-MED var izdot pēc to izstrādājumu eksportēšanas, kuriem eksportēšanas laikā tika izdots pārvadājumu sertifikāts EUR.1, ja muitas iestādēm pierāda, ka ir izpildīti 16. panta 5. punktā minētie nosacījumi.

3.   Šā panta 1. un 2. punkta izpildei eksportētājs savā pieteikumā jānorāda to izstrādājumu eksportēšanas vietu un datumu, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED, kā arī min šā pieprasījuma iemeslus.

4.   Muitas iestādes var izdot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED retrospektīvi tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka eksportētāja pieteikumā sniegtā informācija atbilst attiecīgajā dokumentācijā norādītajai informācijai.

5.   Pārvadājumu sertifikāti EUR.1 vai EUR-MED, ko izdod retrospektīvi, ir ar šādu muitas iestādes atzīmi angļu valodā:

| | “ISSUED RETROSPECTIVELY”. |
| --- | --- |

“ISSUED RETROSPECTIVELY”.

Pārvadājumu sertifikātā EUR-MED, ko izdod retrospektīvi, piemērojot 2. punktu, ir šāda muitas iestādes atzīme angļu valodā:

| | “ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No (izdošanas datums un vieta)”. |
| --- | --- |

“ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No (izdošanas datums un vieta)”.

6.   Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 5. punktā, ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED 7. ailē.

18. pants

Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta izdošana

1.   Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED zādzības, zaudējuma vai iznīcināšanas gadījumā eksportētājs var vērsties muitas iestādēs, kuras šo sertifikātu izdeva, lai uz to rīcībā esošo eksporta dokumentu pamata saņemtu dublikātu.

2.   Šādā veidā izdots dublikāts ir ar šādu atzīmi angļu valodā:

| | “DUPLICATE”. |
| --- | --- |

“DUPLICATE”.

3.   Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 2. punktā, ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta 7. ailē.

4.   Dublikāts, kurā norāda oriģinālā pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas datumu, ir spēkā no minētā datuma.

19. pants

Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana, pamatojoties uz iepriekš izdotu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumu

Kad noteiktas izcelsmes izstrādājumi nodoti muitas iestāžu uzraudzībā Līgumslēdzējas puses, izcelsmes apliecinājuma oriģinālu var aizstāt ar vienu vai vairākiem pārvadājumu sertifikātiem EUR.1 vai EUR-MED, lai visus vai daļu no šiem izstrādājumiem nosūtītu uz kādu citu vietu EEZ. EUR.1 vai EUR-MED aizstājējsertifikātu izdod tā muitas iestāde, kuras uzraudzībā izstrādājumi atrodas.

20. pants

Uzskaites nošķiršana

1.   Ja tādu noteiktas un nenoteiktas izcelsmes materiālu atsevišķu krājumu veidošana, kas ir identiski un aizstājami, rada lielus izdevumus vai materiālas grūtības, muitas iestādes pēc attiecīgo personu rakstiska pieprasījuma var atļaut tā saukto “grāmatvedības segregācijas” metodi (turpmāk “metode”), lai pārvaldītu šādus krājumus.

2.   Ar šo metodi jāspēj nodrošināt, ka noteiktā atskaites periodā iegūto izstrādājumu skaits, kurus var uzskatīt par “noteiktas izcelsmes”, ir tāds pats kā gadījumā, ja būtu pielietota fiziska krājumu segregācija.

3.   Muitas iestādes var piešķirt 1. punktā minēto atļauju saskaņā ar jebkādiem nosacījumiem, kurus uzskata par atbilstīgiem.

4.   Šo metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē, pamatojoties uz vispārīgajiem grāmatvedības uzskaites principiem, ko piemēro tajā valstī, kurā izstrādājums tika ražots.

5.   Šīs metodes izmantotājs pēc vajadzības var sagatavot vai pieprasīt izcelsmes apliecinājumus par to izstrādājumu daudzumu, kurus uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem. Pēc muitas iestāžu pieprasījuma metodes izmantotājs sniedz paskaidrojumu par to, kā šie daudzumi tiek pārvaldīti.

6.   Muitas iestādes uzrauga atļaujas izmantošanu un var to atsaukt jebkurā laikā, kad metodes izmantotājs izmanto atļauju nepiemērotā veidā vai nepilda kādu no pārējiem šajā protokolā paredzētajiem nosacījumiem.

21. pants

Nosacījumi izcelsmes deklarācijas vai EUR-MED izcelsmes deklarācijas sagatavošanai

1.   Izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju, kā minēts 15. panta 1. punkta c) apakšpunktā, var sagatavot:

| a) | atzīts eksportētājs 22. panta nozīmē vai
  vai |
| --- | --- |

a)

atzīts eksportētājs 22. panta nozīmē vai

vai

| b) | jebkurš eksportētājs attiecībā uz tādiem sūtījumiem, kas sastāv no vienas vai vairākām pakām, kurās ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi ar kopējo vērtību līdz EUR 6 000. |
| --- | --- |

b)

jebkurš eksportētājs attiecībā uz tādiem sūtījumiem, kas sastāv no vienas vai vairākām pakām, kurās ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi ar kopējo vērtību līdz EUR 6 000.

2.   Neskarot 3. punktu, izcelsmes deklarāciju var sagatavot šādos gadījumos:

| — | ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām; |
| --- | --- |

—

ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām;

| — | ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdota izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

—

ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām valstīm, un ja tie atbilst pārējām šī protokola prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdota izcelsmes valstī;

3.   EUR-MED izcelsmes deklarāciju var sagatavot, ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi EEZ vai kādā no pārējām 3. pantā minētajām valstīm, ar kuru piemēro kumulāciju, un ja tie atbilst šīs protokola prasībām, un:

| — | kumulāciju piemēroja ar izejvielām, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai |
| --- | --- |

—

kumulāciju piemēroja ar izejvielām, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm, vai

| — | izstrādājumus var izmantot kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm,
  vai |
| --- | --- |

—

izstrādājumus var izmantot kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām valstīm,

vai

| — | izstrādājumus var reeksportēt no galamērķa valsts uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām valstīm. |
| --- | --- |

—

izstrādājumus var reeksportēt no galamērķa valsts uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām valstīm.

4.   EUR-MED izcelsmes deklarācijā ir viena no šādām atzīmēm angļu valodā:

| — | ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā:
  “CUMULATION APPLIED WITH”(valsts/valstu nosaukums(-i)) |
| --- | --- |

—

ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā:

“CUMULATION APPLIED WITH”(valsts/valstu nosaukums(-i))

| — | ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā:
  “NO CUMULATION APPLIED”. |
| --- | --- |

—

ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās valstīs, kas minētas 3. pantā:

“NO CUMULATION APPLIED”.

5.   Eksportētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju vai EUR–MED izcelsmes deklarāciju, ir gatavs jebkurā laikā pēc eksportētājas valsts muitas iestāžu pieprasījuma iesniegt visus atbilstīgos dokumentus, kas pierāda attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī pārējo šī protokola prasību izpildi.

6.   Izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju eksportētājs sagatavo, uz rēķina, pavadzīmes vai cita tirdzniecības dokumenta uzrakstot ar rakstāmmašīnu, uzspiežot vai uzdrukājot deklarāciju, kuras tekstu paraugi sniegti IV.a un IV.b pielikumā, vienā no valodām, kas noteiktas šajos pielikumos, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Ja deklarācija ir rakstīta ar roku, tai jābūt rakstītai ar tinti un drukātiem burtiem.

7.   Uz izcelsmes deklarācijas un EUR-MED izcelsmes deklarācijas eksportētājs parakstās pašrocīgi. Tomēr atzītajam eksportētājam 22. panta nozīmē šādas deklarācijas nav jāparaksta, ja viņš iesniedz eksportētājas valsts muitas iestādēm rakstisku apliecinājumu par to, ka viņš uzņemas visu atbildību par jebkuru izcelsmes deklarāciju, kura identificē viņu tā, kā tad, ja viņš pats to būtu parakstījis ar roku.

8.   Izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju var sagatavot eksportētājs attiecīgā izstrādājuma eksportēšanas laikā vai pēc eksportēšanas ar noteikumu, ka šo deklarāciju importētājvalstī uzrāda vēlākais pēc diviem gadiem no attiecīgo izstrādājumu importēšanas.

22. pants

Atzītais eksportētājs

1.   Eksportētājas valsts muitas iestādes var pilnvarot jebkuru eksportētāju (turpmāk “atzīts eksportētājs”), kurš bieži veic izstrādājumu pārvadājumus saskaņā ar Līguma noteikumiem, sagatavot izcelsmes deklarācijas vai EUR-MED izcelsmes deklarācijas neatkarīgi no attiecīgo izstrādājumu vērtības. Eksportētājs, kurš pieprasa šādu atļauju, muitas iestādēm sniedz visas garantijas, kas nepieciešamas, lai pārliecinātos par izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī par pārējo šī protokola prasību izpildi.

2.   Muitas iestādes var piešķirt atzītā eksportētāja statusu saskaņā ar jebkuriem nosacījumiem, kurus tās uzskata par atbilstīgiem.

3.   Muitas iestādes atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, kuru norāda izcelsmes deklarācijā vai EUR-MED izcelsmes deklarācijā.

4.   Muitas iestādes pārrauga, kā atzītais eksportētājs izmanto atļauju.

5.   Piešķirto atļauju muitas iestādes jebkurā laikā var atsaukt. Muitas iestādes tā rīkojas, ja atzītais eksportētājs vairs nesniedz 1. punktā minētās garantijas, vairs neizpilda 2. punktā minētos nosacījumus vai citādi nepareizi izmanto šo atļauju.

23. pants

Izcelsmes apliecinājuma derīgums

1.   Izcelsmes apliecinājums ir derīgs četrus mēnešus no tā izdošanas dienas eksportētājā valstī, un minētajā laikposmā to iesniedz importētājas valsts muitas iestādēm.

2.   Izcelsmes apliecinājumus, ko importētājas valsts muitas iestādēm iesniedz pēc 1. punktā norādītā iesniegšanas termiņa, var pieņemt, lai piemērotu preferenciālo režīmu, ja dokumentus līdz noteiktajam termiņam iesniegt nav bijis iespējams kādu ārkārtas apstākļu dēļ.

3.   Citos gadījumos, ja iesniegšana notikusi par vēlu, importētājas valsts muitas iestādes izcelsmes apliecinājumu var pieņemt, ja izstrādājumi uzrādīti pirms minētā galīgā termiņa.

24. pants

Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana

Izcelsmes apliecinājumus iesniedz importētājas valsts muitas iestādēm saskaņā ar kārtību, ko piemēro attiecīgajā valstī. Minētās iestādes var pieprasīt izcelsmes apliecinājuma tulkojumu un arī to, lai importa deklarācijai būtu pievienots importētāja apliecinājums, ka izstrādājums atbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi Līguma īstenošanai.

25. pants

Importēšana pa daļām

Ja pēc importētāja pieprasījuma un saskaņā ar importētājas valsts muitas iestāžu noteiktajiem nosacījumiem tādus izjauktus vai nesamontētus izstrādājumus harmonizētās sistēmas vispārīgā noteikuma 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas XVI un XVII iedaļa vai pozīcija 7308 un 9406, importē pa daļām, tad vienīgo šo izstrādājumu izcelsmes apliecinājumu iesniedz muitas iestādēm, importējot pirmo daļu.

26. pants

Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma

1.   Izstrādājumus, kurus viena privātpersona otrai pārsūta sīkpakās vai kuri ietilpst ceļotāja personīgajā bagāžā, uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, un izcelsmes apliecinājumu nepieprasa, ja šos ražojumus neimportē tirdzniecības ceļā un ja ir deklarēts, ka tie atbilst šī protokola prasībām, un ja nav šaubu par šādas deklarācijas ticamību. Gadījumos, kad ražojumus sūta pa pastu, šo deklarāciju var rakstīt uz muitas deklarācijas CN22/CN23 veidlapām vai uz papīra lapas, ko pievieno minētajam dokumentam.

2.   Ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu personīgai lietošanai, tad to neuzskata par preču importu tirdzniecības ceļā, ja pēc ražojumu veida un daudzuma ir redzams, ka tie nav paredzēti komerciāliem mērķiem.

3.   Turklāt šo izstrādājumu kopējā vērtība sīkpaku gadījumā nedrīkst pārsniegt EUR 500 vai gadījumā, ja tie ir daļa no ceļotāja bagāžas, EUR 1 200.

27. pants

Piegādātāja deklarācija

1.   Ja kādā no Līgumslēdzējām pusēm izsniedz EUR.1 preču pārvadājumu sertifikātu vai sagatavo izcelsmes deklarāciju noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, kuru ražošanā ir izmantotas no citas Līgumslēdzējas puses ievestas preces, kas ir bijušas pakļautas apstrādei un pārstrādei EEZ, negūstot priekšrocību izcelsmes statusu, ņem vērā piegādātāja deklarāciju, kas sniegta par šīm precēm saskaņā ar šo pantu.

2.   Piegādātāja deklarācija, kas minēta 1. punktā, ir pierādījums, ka attiecīgajām precēm EEZ ir veikta apstrāde un pārstrāde, un to izmanto, lai noteiktu, vai izstrādājumus, kuru ražošanā šīs preces ir izmantotas, var uzskatīt par EEZ izcelsmes izstrādājumiem un vai tie atbilst pārējām šā protokola prasībām.

3.   Izņemot gadījumus, kas paredzēti 4. punktā, katram atsevišķam sūtījumam sagatavo atsevišķu piegādātāja deklarāciju tādā veidā, kā noteikts V pielikumā, uz papīra lapas, ko pievieno faktūrai, piegādes pavadzīmei vai citam tirdzniecības dokumentam, pietiekami sīki aprakstot attiecīgās preces, lai tās varētu identificēt.

4.   Ja piegādātājs regulāri piegādā noteiktam klientam preces, attiecībā uz kurām paredzams, ka EEZ veiktā apstrāde un pārstrāde ilgākā laikposmā saglabāsies nemainīga, viņš var iesniegt vienotu piegādātāja deklarāciju, kas aptver secīgus šo preču sūtījumus, turpmāk “ilgtermiņa piegādātāja deklarācija”.

Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija parasti ir spēkā vienu gadu, sākot no tās izsniegšanas dienas. Tās valsts muitas iestādēs, kur deklarācija ir sagatavota, paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem to var izmantot ilgākus laikposmus.

Ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju piegādātājs sagatavo veidā, kas noteikts VI pielikumā, un attiecīgās preces tajā apraksta pietiekami sīki, lai tās varētu identificēt. To nodod attiecīgajam klientam, pirms viņam piegādā pirmo preču sūtījumu vai līdz ar pirmo sūtījumu.

Piegādātājs nekavējoties informē klientu, ja ilgtermiņa piegādātāja deklarācija vairs nav piemērojama piegādājamām precēm.

5.   Piegādātāja deklarāciju, kas minēta 3. un 4. punktā, sagatavo, izmantojot rakstāmmašīnu vai datoru, vienā no Līguma valodām, saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā tā ir sagatavota, un tajā ir piegādātāja paraksta oriģināls. Deklarācija var būt arī rakstīta ar roku; tādā gadījumā tai jābūt rakstītai ar tinti un drukātiem burtiem.

6.   Piegādātājam, kurš sagatavo deklarāciju, jābūt gatavam jebkurā laikā pēc tās valsts muitas iestāžu pieprasījuma, kurā deklarācija ir sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pierāda, ka deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza.

28. pants

Apstiprinošie dokumenti

Dokumenti, kas minēti 16. panta 3. punktā, 21. panta 5. punktā un 27. panta 6. punktā un kas tiek izmantoti, lai pierādītu, ka izstrādājumus, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED vai izcelsmes deklarācija, vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, var uzskatīt par EEZ izcelsmes vai valsts, kas minēta 3. pantā, izstrādājumiem, kuri atbilst pārējām šī protokola prasībām, un ka informācija, kas sniegta piegādātāja deklarācijā, ir pareiza, cita starpā var būt:

| a) | tieši pierādījumi par darbībām, ko eksportētājs vai piegādātājs veicis, lai iegūtu attiecīgās preces, kas norādītas, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē; |
| --- | --- |

a)

tieši pierādījumi par darbībām, ko eksportētājs vai piegādātājs veicis, lai iegūtu attiecīgās preces, kas norādītas, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē;

| b) | izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu apliecinoši dokumenti, kas izdoti vai sagatavoti Līgumslēdzējā pusē, kurā šie dokumenti tiek izmantoti saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu apliecinoši dokumenti, kas izdoti vai sagatavoti Līgumslēdzējā pusē, kurā šie dokumenti tiek izmantoti saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| c) | dokumenti, kas pierāda, ka materiālu apstrāde un pārstrāde veikta EEZ, un kas izdoti vai sagatavoti Līgumslēdzējā pusē, kurā šos dokumentus izmanto saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas pierāda, ka materiālu apstrāde un pārstrāde veikta EEZ, un kas izdoti vai sagatavoti Līgumslēdzējā pusē, kurā šos dokumentus izmanto saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| d) | preču aprites sertifikāti EUR.1 vai EUR-MED vai izcelsmes deklarācijas, vai izcelsmes deklarācijas EUR-MED, kuri apliecina izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu, kuri izsniegti vai sagatavoti Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar šo protokolu vai arī kādā citā no 3. pantā minētajām valstīm, saskaņā ar izcelsmes noteikumiem, kuri ir identiski šā protokola noteikumiem; |
| --- | --- |

d)

preču aprites sertifikāti EUR.1 vai EUR-MED vai izcelsmes deklarācijas, vai izcelsmes deklarācijas EUR-MED, kuri apliecina izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu, kuri izsniegti vai sagatavoti Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar šo protokolu vai arī kādā citā no 3. pantā minētajām valstīm, saskaņā ar izcelsmes noteikumiem, kuri ir identiski šā protokola noteikumiem;

| e) | piegādātāja deklarācija, kas pierāda izmantoto materiālu EEZ veikto apstrādi un pārstrādi un ir sagatavota vienā no Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar šo protokolu; |
| --- | --- |

e)

piegādātāja deklarācija, kas pierāda izmantoto materiālu EEZ veikto apstrādi un pārstrādi un ir sagatavota vienā no Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar šo protokolu;

| f) | atbilstīgi pierādījumi par apstrādi un pārstrādi, kas veikta ārpus EEZ, piemērojot 11. pantu, kuri apliecina minētā panta prasību izpildi. |
| --- | --- |

f)

atbilstīgi pierādījumi par apstrādi un pārstrādi, kas veikta ārpus EEZ, piemērojot 11. pantu, kuri apliecina minētā panta prasību izpildi.

29. pants

Izcelsmes apliecinājuma, piegādātāja deklarācijas un apstiprinošo dokumentu glabāšana

1.   Eksportētājs, kurš lūdz izdot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, vismaz trīs gadus glabā 16. panta 3. punktā minētos dokumentus.

2.   Eksportētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju, šīs izcelsmes deklarācijas kopiju, kā arī 21. panta 5. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus.

3.   Piegādātājs, kurš sagatavo piegādātāja deklarāciju, šīs deklarācijas, faktūras, piegādes pavadzīmes vai citu deklarācijai pievienoto tirdzniecības dokumentu kopijas, kā arī 27. panta 6. punktā minētos dokumentus uzglabā vismaz trīs gadus.

Piegādātājs, kurš sagatavo ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju, šīs deklarācijas kopiju un visu faktūru, piegādes pavadzīmju vai citu tirdzniecības dokumentu, kuri attiecināmi uz šajā deklarācijā ietvertajām precēm, kas tiek nosūtītas klientam, kopijas uzglabā vismaz trīs gadus, kā arī 27. panta 6. punktā minētos dokumentus. Šā laikposma sākums ir diena, kurā izbeidzas ilgtermiņa piegādātāja deklarācijas derīguma termiņš.

4.   Eksportētājas valsts muitas iestādes, kas izdod pārvadājumu sertifikātu EUR. 1 vai EUR-MED, 16. panta 2. punktā minēto pieteikuma veidlapu glabā vismaz trīs gadus.

5.   Importētājas valsts muitas iestādes vismaz trīs gadus uzglabā tām iesniegtos pārvadājumu sertifikātus EUR. 1 un EUR-MED un izcelsmes deklarācijas, un EUR-MED izcelsmes deklarācijas.

30. pants

Neatbilstība un formālas kļūdas

1.   Nelielu neatbilstību atklāšana starp izcelsmes apliecinājumā sniegto informāciju un informāciju dokumentos, kurus iesniedz muitas iestādei, lai nokārtotu formalitātes saistībā ar izstrādājumu importēšanu, nepadara izcelsmes apliecinājumu par spēkā neesošu ipso facto, ja noteiktajā kārtībā ir atzīts, ka šis dokuments atbilst iesniegtajiem izstrādājumiem.

2.   Izcelsmes apliecinājumu nevar noraidīt acīmredzamu formālu kļūdu, piemēram, drukas kļūdu, dēļ, ja šīs kļūdas nerada šaubas par to, ka šajā dokumentā sniegtā informācija ir pareiza.

31. pants

Euro izteiktas summas

1.   Lai piemērotu 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 26. panta 3. punktu, ja rēķinā izstrādājumu cena nav norādīta euro valūtā, katra attiecīgā valsts katru gadu nosaka summas Eiropas Savienības dalībvalstu un 3. pantā minēto valstu valūtā, kas ir ekvivalentas euro izteiktajām summām.

2.   Ciktāl tas attiecas uz valūtu, kurā rēķins ir izrakstīts, atbilstoši summai, ko noteikusi attiecīgā valsts, uz sūtījumu attiecina 21. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 26. panta 3. punkta noteikumus.

3.   Summas, kas izmantojamas katrā attiecīgajā valsts valūtā, ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc katra gada kursa oktobra pirmajā darbdienā. Summas līdz 15. oktobrim paziņo Eiropas Komisijai un piemēro no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija attiecīgās summas paziņo visām attiecīgajām valstīm.

4.   Valstis var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta pēc euro izteiktas summas pārvēršanas tās valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 5 % no summas, kas iegūta konvertēšanas rezultātā. Valsts drīkst saglabāt nemainīgu tās euro izteiktās summas ekvivalentu valsts valūtā, ja, veicot 3. punktā paredzēto ikgada korekciju, konvertēšanas rezultātā iegūtās summas valsts valūtā pieaugums attiecībā pret iepriekšējo summas ekvivalentu valsts valūtā pirms noapaļošanas ir mazāks par 15 %. Valsts valūtas ekvivalents var palikt nemainīgs, ja konvertēšanas rezultātā būtu radies samazinājums šā ekvivalenta vērtībā.

5.   Summas, kas izteiktas euro, pēc Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma pārskata EEZ Apvienotā komiteja. Veicot šo pārskatīšanu, EEZ Apvienotā komiteja apsver vēlamību saglabāt attiecīgo ierobežojumu ietekmi reālā izteiksmē. Šajā nolūkā tā var nolemt mainīt euro izteiktās summas.

VI SADAĻA

PASĀKUMI ADMINISTRATĪVAI SADARBĪBAI

32. pants

Administratīvā sadarbība

1.   Ar Eiropas Komisijas starpniecību Līgumslēdzēju pušu muitas iestādes cita citai iesniedz to zīmogu nospiedumu paraugus, kurus tās izmanto, izdodot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un EUR-MED, un to muitas iestāžu adreses, kuras atbild par minēto sertifikātu, izcelsmes deklarāciju un EUR-MED izcelsmes deklarāciju vai piegādātāju deklarāciju pārbaudi.

2.   Lai nodrošinātu šīs protokola pareizu piemērošanu, Līgumslēdzējas puses ar kompetento muitas iestāžu starpniecību palīdz cita citai, pārbaudot pārvadājumu sertifikātu EUR. 1 un EUR-MED, izcelsmes deklarāciju un EUR-MED izcelsmes deklarāciju vai piegādātāja deklarāciju autentiskumu un šajos dokumentos sniegtās informācijas pareizību.

33. pants

Izcelsmes apliecinājumu pārbaude

1.   Turpmāku izcelsmes apliecinājumu pārbaudi veic izlases kārtā vai gadījumos, kad importētājas valsts muitas iestādēm rodas pamatotas šaubas par šādu dokumentu autentiskumu, attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu vai pārējo šī protokola prasību izpildi.

2.   Lai īstenotu 1. punktu, importētājas valsts muitas iestādes atsūta atpakaļ eksportētājas valsts muitas iestādēm pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED un faktūru, ja tāda ir iesniegts, izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju vai šo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā norādot pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Lai pamatotu pieprasītās pārbaudes nepieciešamību, pārsūta visus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecinājumā sniegtās ziņas nav pareizas.

3.   Pārbaudi veic eksportētājas valsts muitas iestādes. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu eksportētāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru tās uzskata par atbilstīgu.

4.   Ja importētājas valsts muitas iestādes nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajiem izstrādājumiem, tad, gaidot pārbaudes rezultātus, tās importētājam piedāvā izstrādājumus atbrīvot un veic visus piesardzības pasākumus, ko tās atzīst par vajadzīgiem.

5.   Muitas iestādes, kuras pieprasa pārbaudi, iespējami ātrāk informē par tās rezultātiem. Šajos rezultātos skaidri norāda, vai dokumenti ir autentiski un vai attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par EEZ izcelsmes izstrādājumiem vai kādas valsts, kas minēta 3. pantā un pārējām šī protokola prasībām atbilstošiem.

6.   Ja pamatotu šaubu gadījumā desmit mēnešu laikā no pārbaudes pieprasījuma iesniegšanas dienas nav saņemta atbilde vai ja atbildē nav pietiekamas informācijas, lai noteiktu attiecīgā dokumenta autentiskumu vai izstrādājumu patieso izcelsmi, muitas iestādes, kas iesniegušas pieprasījumu, izņemot ārkārtas gadījumus, liedz tiesības uz preferenciālu režīmu.

34. pants

Piegādātāja deklarāciju pārbaude

1.   Turpmākas piegādātāja deklarāciju vai ilgtermiņa piegādātāja deklarāciju pārbaudes veic izlases veidā vai vienmēr, kad tās valsts muitas iestādēm, kurā šīs deklarācijas izmantotas, lai saņemtu preču aprites sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, vai lai sagatavotu izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju, ir radušās pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai dokumentā sniegtās informācijas pareizību.

2.   Lai īstenotu 1. punktu, tajā minētās valsts muitas iestādes atdod piegādātāja deklarāciju un faktūru (-as), piegādes pavadzīmi (-es) vai citus tirdzniecības dokumentus, kas attiecas uz deklarācijā iekļautajām precēm, tās valsts muitas iestādēm, kurā deklarāciju sagatavoja, vajadzības gadījumā sniedzot būtiskos vai formālos pārbaudes pieprasījuma iemeslus.

Lai pamatotu pārbaudes prasības nepieciešamību, nosūta jebkādus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka piegādātāja deklarācijā sniegtā informācija ir nepareiza.

3.   Pārbaudi veic tās valsts muitas iestādes, kurā sagatavoja piegādātāja deklarāciju. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu piegādātāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru tās uzskata par atbilstīgu.

4.   Muitas iestādes, kuras pieprasa pārbaudi, iespējami ātrāk informē par tās rezultātiem. Šie rezultāti skaidri parāda, vai informācija, kas sniegta piegādātāja deklarācijā, ir pareiza, un dod tām iespēju noteikt, vai un cik lielā mērā šo piegādātāja deklarāciju var ņemt vērā, izsniedzot preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, vai sagatavojot izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju.

35. pants

Strīdu izšķiršana

Ja saistībā ar 33. un 34. pantā minētajām pārbaudes procedūrām rodas strīdi, ko muitas iestādes, kas pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgās muitas iestādes nevar atrisināt, ja saistībā ar šīm domstarpībām ir nepieciešama šā protokola interpretācija, tās nodod izskatīšanai EEZ Apvienotajā komitejā.

Visos gadījumos strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājas valsts muitas iestādēm notiek saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem.

36. pants

Sankcijas

Jebkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kurā ietverta nepareiza informācija, lai panāktu preferenciāla režīma piešķiršanu attiecībā uz izstrādājumiem, piemēro sankcijas.

37. pants

Brīvās zonas

1.   Līgumslēdzējas puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka izstrādājumus, kurus tirgo ar izcelsmes apliecinājumu un pārvadā pa brīvo zonu to teritorijā, neaizstāj ar citiem izstrādājumiem un ka ar tiem netiek veiktas citas darbības kā vien darbības, kas vajadzīgas, lai novērstu izstrādājumu bojāšanos.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kad EEZ izcelsmes izstrādājumus importē brīvajā zonā, piemērojot izcelsmes apliecinājumu, un tur apstrādā vai pārstrādā, attiecīgās iestādes pēc eksportētāja pieprasījuma izdod jaunu pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde atbilst šī protokola noteikumiem.

VII SADAĻA

SEŪTA UN MELILJA

38. pants

Protokola piemērošana

1.   Termins “EEZ”, kas lietots šajā protokolā, neietver Seūtu un Melilju. Termins “EEZ izcelsmes izstrādājumi” neietver Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumus.

2.   Piemērojot 49. protokolu attiecībā uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem, šo protokolu piemēro mutatis mutandis, ievērojot 39. pantā minētos īpašos nosacījumus.

39. pants

Īpašie nosacījumi

1.   Ja turpmāk uzskaitītie izstrādājumi ir tieši transportēti saskaņā ar 12. pantu, uzskata, ka:

| 1) | Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumi ir:






  a) | Seūtā un Meliljā pilnībā iegūti izstrādājumi; |
| --- | --- | --- |

1)

Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumi ir:

a)

Seūtā un Meliljā pilnībā iegūti izstrādājumi;

| b) | izstrādājumi, kuri iegūti Seūtā un Meliljā un kuru ražošanā izmantoti izstrādājumi, kas nav minēti a) punktā, ja:






  i) | minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē;
  vai ka |
| --- | --- | --- |

b)

izstrādājumi, kuri iegūti Seūtā un Meliljā un kuru ražošanā izmantoti izstrādājumi, kas nav minēti a) punktā, ja:

i)

minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē;

vai ka

| ii) | šiem izstrādājumiem ir EEZ izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas pārsniedz 6. pantā minētās darbības. |
| --- | --- |

ii)

šiem izstrādājumiem ir EEZ izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas pārsniedz 6. pantā minētās darbības.

| 2) | EEZ izcelsmes izstrādājumiem:






  a) | Seūtā un Meliljā pilnībā iegūti izstrādājumi; |
| --- | --- | --- |

2)

EEZ izcelsmes izstrādājumiem:

a)

Seūtā un Meliljā pilnībā iegūti izstrādājumi;

| b) | EEZ iegūti izstrādājumi, kuru ražošanā ir izmantoti citi, nevis a) apakšpunktā minētie, izstrādājumi ar noteikumu, ka:






  i) | minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē;
  vai ka |
| --- | --- | --- |

b)

EEZ iegūti izstrādājumi, kuru ražošanā ir izmantoti citi, nevis a) apakšpunktā minētie, izstrādājumi ar noteikumu, ka:

i)

minētie izstrādājumi ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē;

vai ka

| ii) | šiem izstrādājumiem ir Seūtas un Meliljas vai EEZ izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas pārsniedz 6. pantā minētās darbības. |
| --- | --- |

ii)

šiem izstrādājumiem ir Seūtas un Meliljas vai EEZ izcelsme, ar noteikumu, ka tiem ir veikta apstrāde un pārstrāde, kas pārsniedz 6. pantā minētās darbības.

2.   Seūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju.

3.   Eksportētājs vai viņa pilvarotais pārstāvis ieraksta frāzi “EEZ” un “Seūta un Melilja” preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un EUR-MED 2. ailē, izcelsmes deklarācijā vai EUR-MED izcelsmes deklarācijā. Turklāt, ja izstrādājumiem ir Seūtas un Meliljas izcelsme, to norāda preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un EUR-MED 4. ailē, izcelsmes deklarācijā vai EUR-MED izcelsmes deklarācijā.

4.   Spānijas muitas iestādes ir atbildīgas par šī protokola piemērošanu Seūtā un Meliljā.

I PIELIKUMS

Ievada piezīmes II pielikuma sarakstam

Skatīt Reģionālās konvencijas I pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

Jebkura “šī papildinājuma=” atsauce Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem I papildinājuma I pielikuma 1. un 3.1 piezīmē būtu jāsaprot kā “šī protokola” atsauce.

II PIELIKUMS

Saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu

Skatīt Reģionālās konvencijas II pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

III.a PIELIKUMS

Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs

Skatīt Reģionālās konvencijas III.a pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

III.b PIELIKUMS

Preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED un preču pārvadājumu sertifikāta EUR- MED pieteikuma paraugs

Skatīt Reģionālās konvencijas III.b pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

IV.a PIELIKUMS

Izcelsmes deklarācijas teksts

Skatīt Reģionālās konvencijas IV.a pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

IV.b PIELIKUMS

EUR-MED izcelsmes deklarācijas teksts

Skatīt Reģionālās konvencijas IV.b pielikuma I papildinājumu par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

V PIELIKUMS

Piegādātāja deklarācija

Turpmāk norādītā piegādātāja deklarācija ir jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

Image

Image

VI PIELIKUMS

Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija

Ilgtermiņa piegādātāja deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāaizpilda saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Taču zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

Image

Image

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

par tādu izcelsmes apliecinājumu atzīšanu, kas attiecībā uz Eiropas Savienības, Islandes un Norvēģijas izcelsmes izstrādājumiem izsniegti saskaņā ar 4. protokola 3. pantā minētajiem nolīgumiem

| 1. | EEZ līgumā paredzētā preferenciālā tarifu režīma piešķiršanas vajadzībām atzīst izcelsmes apliecinājumus, kas attiecībā uz Eiropas Savienības, Islandes un Norvēģijas izcelsmes izstrādājumiem izsniegti saskaņā ar 4. protokola 3. pantā minētajiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

1.

EEZ līgumā paredzētā preferenciālā tarifu režīma piešķiršanas vajadzībām atzīst izcelsmes apliecinājumus, kas attiecībā uz Eiropas Savienības, Islandes un Norvēģijas izcelsmes izstrādājumiem izsniegti saskaņā ar 4. protokola 3. pantā minētajiem nolīgumiem.

| 2. | Šādus izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes materiāliem, ja tie ir EEZ iegūtu izstrādājumu sastāvā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. |
| --- | --- |

2.

Šādus izstrādājumus uzskata par EEZ izcelsmes materiāliem, ja tie ir EEZ iegūtu izstrādājumu sastāvā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem.

| 3. | Turklāt, ciktāl uz šādiem izstrādājumiem attiecas EEZ līgums, veicot to atpakaļizvešanu uz citu EEZ Līgumslēdzējas puses teritoriju, tos uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem. |
| --- | --- |

3.

Turklāt, ciktāl uz šādiem izstrādājumiem attiecas EEZ līgums, veicot to atpakaļizvešanu uz citu EEZ Līgumslēdzējas puses teritoriju, tos uzskata par EEZ izcelsmes izstrādājumiem.

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

attiecībā uz Andoras Firstisti

| 1. | Izstrādājumus, kuru izcelsme ir Andoras Firstistē un kuri iekļauti Harmonizētās sistēmas 25.–97. nodaļā, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, atzīst kā Eiropas Savienības izstrādājumus Līguma nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Izstrādājumus, kuru izcelsme ir Andoras Firstistē un kuri iekļauti Harmonizētās sistēmas 25.–97. nodaļā, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, atzīst kā Eiropas Savienības izstrādājumus Līguma nozīmē.

| 2. | 4. protokolu mutatis mutandis piemēro minēto izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai. |
| --- | --- |

2.

4. protokolu mutatis mutandis piemēro minēto izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai.

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

attiecībā uz Sanmarīno Republiku

| 1. | Izstrādājumus, kuru izcelsme ir Sanmarīno Republikā, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izņemot Eiropas Savienību, atzīst kā Eiropas Savienības izstrādājumus Līguma nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Izstrādājumus, kuru izcelsme ir Sanmarīno Republikā, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, izņemot Eiropas Savienību, atzīst kā Eiropas Savienības izstrādājumus Līguma nozīmē.

| 2. | 4. protokolu mutatis mutandis piemēro minēto izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai. |
| --- | --- |

2.

4. protokolu mutatis mutandis piemēro minēto izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusa noteikšanai.

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

attiecībā uz Līgumslēdzējas puses izstāšanos no Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

| 1. | Ja EEZ Līgumslēdzējas puse Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem depozitāram rakstiski dara zināmu savu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, Līgumslēdzējas puse, kas izstājās, nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem ar citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm, lai īstenotu šo Līgumu. |
| --- | --- |

1.

Ja EEZ Līgumslēdzējas puse Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem depozitāram rakstiski dara zināmu savu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, Līgumslēdzējas puse, kas izstājās, nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem ar citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm, lai īstenotu šo Līgumu.

| 2. | Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem II papildinājuma izcelsmes noteikumus, kas ir piemērojami izstāšanās brīdī un mutatis mutandis starp Līgumslēdzēju pusi, kas izstājās un citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm, kuri bija spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr, izstājoties no konvencijas, I papildinājuma izcelsmes noteikumus, kur nepieciešams, un II papildinājuma attiecīgos noteikumus saprot tā, ka divpusējā kumulācija tiek pieļauta tikai starp Līgumslēdzējas pusi, kas izstājās un citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

2.

Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem II papildinājuma izcelsmes noteikumus, kas ir piemērojami izstāšanās brīdī un mutatis mutandis starp Līgumslēdzēju pusi, kas izstājās un citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm, kuri bija spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr, izstājoties no konvencijas, I papildinājuma izcelsmes noteikumus, kur nepieciešams, un II papildinājuma attiecīgos noteikumus saprot tā, ka divpusējā kumulācija tiek pieļauta tikai starp Līgumslēdzējas pusi, kas izstājās un citām EEZ Līgumslēdzējām pusēm.

---

(1)  Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbija un Kosova saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1244/99.

1

(2)  Lihtenšteinas Firstistei ir muitas savienība ar Šveici un tā ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu Līguma līgumslēdzēja puse.

2

(3)  Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, Sīrija, Tunisija, Palestīna (Šis nosaukums nav uzskatāms par Palestīnas valsts atzīšanu, un tas neskar dalībvalstu individuālo nostāju šajā jautājumā).

3

---

| 21.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/42

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/286

(2014. gada 27. novembris),

ar ko groza Lēmumu ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (ECB/2014/49)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 16. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes 2014. gada 23. jūlija Lēmuma 2014/509/ES par euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (1) 1. pantu un pamatojoties uz Līguma 140. panta 2. punktu, Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, un 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Lietuvas izņēmuma statusu atcels no 2015. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes 2014. gada 23. jūlija Lēmuma 2014/509/ES par euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (1) 1. pantu un pamatojoties uz Līguma 140. panta 2. punktu, Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, un 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Lietuvas izņēmuma statusu atcels no 2015. gada 1. janvāra.

| (2) | Lēmuma ECB/2010/29 (3) 1. panta d) punktā ir definēts termins “banknošu sadales atslēga”, atsaucoties uz minētā lēmuma I pielikumu, kurā konkretizēta banknošu sadales atslēga, ko piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Ņemot vērā, ka Lietuva euro ieviesīs 2015. gada 1. janvārī, Lēmums ECB/2010/29 jāgroza, lai noteiktu no 2015. gada 1. janvāra piemērojamo banknošu sadales atslēgu, |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma ECB/2010/29 (3) 1. panta d) punktā ir definēts termins “banknošu sadales atslēga”, atsaucoties uz minētā lēmuma I pielikumu, kurā konkretizēta banknošu sadales atslēga, ko piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Ņemot vērā, ka Lietuva euro ieviesīs 2015. gada 1. janvārī, Lēmums ECB/2010/29 jāgroza, lai noteiktu no 2015. gada 1. janvāra piemērojamo banknošu sadales atslēgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums

1.   Lēmuma ECB/2010/29 1. panta d) punkta pēdējais teikums tiek aizstāts ar šādu:

“Šā lēmuma I pielikumā ir precizēta banknošu sadales atslēga, ko piemēro no 2015. gada 1. janvāra.”

2.   Lēmuma ECB/2010/29 I pielikums tiek aizstāts ar tekstu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 27. novembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 228, 31.7.2014., 29. lpp.

1

(2)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

2

(3)  2010. gada 13. decembra Lēmums ECB/2010/29 par euro banknošu emisiju (OV L 35, 9.2.2011., 26. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

BANKNOŠU SADALES ATSLĒGA NO 2015. GADA 1. JANVĀRA

| (%) |
| --- |
| Eiropas Centrālā banka | 8,0000 |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,2385 |
| Deutsche Bundesbank | 23,5220 |
| Eesti Pank | 0,2520 |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,5170 |
| Bank of Greece | 2,6575 |
| Banco de España | 11,5550 |
| Banque de France | 18,5320 |
| Banca d'Italia | 16,0900 |
| Central Bank of Cyprus | 0,1975 |
| Latvijas Banka | 0,3685 |
| Lietuvos bankas | 0,5400 |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2655 |
| Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta | 0,0850 |
| De Nederlandsche Bank | 5,2325 |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5655 |
| Banco de Portugal | 2,2785 |
| Banka Slovenije | 0,4515 |
| Národná banka Slovenska | 1,0095 |
| Suomen Pankki | 1,6420 |
| KOPĀ | 100,0000” |

(%)

Eiropas Centrālā banka

8,0000

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,2385

Deutsche Bundesbank

23,5220

Eesti Pank

0,2520

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,5170

Bank of Greece

2,6575

Banco de España

11,5550

Banque de France

18,5320

Banca d'Italia

16,0900

Central Bank of Cyprus

0,1975

Latvijas Banka

0,3685

Lietuvos bankas

0,5400

Banque centrale du Luxembourg

0,2655

Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

0,0850

De Nederlandsche Bank

5,2325

Oesterreichische Nationalbank

2,5655

Banco de Portugal

2,2785

Banka Slovenije

0,4515

Národná banka Slovenska

1,0095

Suomen Pankki

1,6420

KOPĀ

100,0000”

---

| 21.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/44

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/287

(2014. gada 31. decembris)

par to, kā Lietuvos bankas apmaksā kapitālu, pārved ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (ECB/2014/61)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 30.1., 30.3., 48.1. un 48.2. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2014/509/ES (1) 1. pantu un pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, un 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Lietuvas izņēmuma statusu atcels no 2015. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2014/509/ES (1) 1. pantu un pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 140. panta 2. punktu, Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, un 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Lietuvas izņēmuma statusu atcels no 2015. gada 1. janvāra.

| (2) | Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 48.1. pants nosaka, ka tās dalībvalsts nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāapmaksā tās parakstītā daļa Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā tādā paša apjomā, kā to izdarījušas pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB. Pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB ir pilnībā apmaksājušas savas daļas parakstītajā ECB kapitālā (3). Lietuvos bankas svērums ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmuma ECB/2013/28 (4) 2. pantam ir 0,4132 %. Lietuvos bankas jau daļēji apmaksājusi savu ECB parakstītā kapitāla daļu saskaņā ar 1. pantu Lēmumā ECB/2013/31 (5). Tāpēc atlikusī summa ir EUR 43 051 594,36, ko iegūst, reizinot ECB parakstīto kapitālu (EUR 10 825 007 069,61) ar Lietuvos bankas kapitāla atslēgas svērumu (0,4132 %) un atņemot tās parakstītā ECB kapitāla daļu, kas jau apmaksāta. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 48.1. pants nosaka, ka tās dalībvalsts nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāapmaksā tās parakstītā daļa Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā tādā paša apjomā, kā to izdarījušas pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB. Pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB ir pilnībā apmaksājušas savas daļas parakstītajā ECB kapitālā (3). Lietuvos bankas svērums ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmuma ECB/2013/28 (4) 2. pantam ir 0,4132 %. Lietuvos bankas jau daļēji apmaksājusi savu ECB parakstītā kapitāla daļu saskaņā ar 1. pantu Lēmumā ECB/2013/31 (5). Tāpēc atlikusī summa ir EUR 43 051 594,36, ko iegūst, reizinot ECB parakstīto kapitālu (EUR 10 825 007 069,61) ar Lietuvos bankas kapitāla atslēgas svērumu (0,4132 %) un atņemot tās parakstītā ECB kapitāla daļu, kas jau apmaksāta.

| (3) | ECBS Statūtu 48.1.pants saistībā ar 30.1. pantu nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāpārskaita ECB arī ārējo rezervju aktīvi. Pārvedamo summu saskaņā ar ECBS Statūtu 48.1. pantu nosaka, reizinot atbilstoši konkrētā brīža valūtas kursiem noteiktu euro vērtību tiem ārējo rezervju aktīviem, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu jau ir pārvesti uz ECB, ar koeficientu, kas ir attiecība starp daļu skaitu, uz ko attiecīgā NCB ir parakstījusies, un daļu skaitu, ko jau ir apmaksājušas to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro. Nosakot “ārējo rezervju aktīvus, kas saskaņā ar 30.1. pantu jau pārvesti uz ECB”, pienācīgi jāņem vērā agrākās ECB kapitāla atslēgas korekcijas (6) saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.3. pantu (7). Tādējādi saskaņā ar Lēmumu ECB/2013/26 (8), atbilstoši ECBS Statūtu 30.1. pantam uz ECB jau pārvesto ārējo rezervju euro ekvivalents ir EUR 338 656 541,82. |
| --- | --- |

(3)

ECBS Statūtu 48.1.pants saistībā ar 30.1. pantu nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāpārskaita ECB arī ārējo rezervju aktīvi. Pārvedamo summu saskaņā ar ECBS Statūtu 48.1. pantu nosaka, reizinot atbilstoši konkrētā brīža valūtas kursiem noteiktu euro vērtību tiem ārējo rezervju aktīviem, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu jau ir pārvesti uz ECB, ar koeficientu, kas ir attiecība starp daļu skaitu, uz ko attiecīgā NCB ir parakstījusies, un daļu skaitu, ko jau ir apmaksājušas to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro. Nosakot “ārējo rezervju aktīvus, kas saskaņā ar 30.1. pantu jau pārvesti uz ECB”, pienācīgi jāņem vērā agrākās ECB kapitāla atslēgas korekcijas (6) saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.3. pantu (7). Tādējādi saskaņā ar Lēmumu ECB/2013/26 (8), atbilstoši ECBS Statūtu 30.1. pantam uz ECB jau pārvesto ārējo rezervju euro ekvivalents ir EUR 338 656 541,82.

| (4) | Ārējo rezervju aktīviem, ko nodod Lietuvos bankas, jābūt ASV dolāros un zeltā. |
| --- | --- |

(4)

Ārējo rezervju aktīviem, ko nodod Lietuvos bankas, jābūt ASV dolāros un zeltā.

| (5) | ECBS Statūtu 30.3. pants nosaka, ka katras dalībvalsts, kuras valūta ir euro, NCB ir prasījums pret ECB, kas ir ekvivalents ārējo rezervju aktīviem, kurus tā pārvedusi uz ECB. Noteikumi par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB prasījumu pret ECB denomināciju un procentu samaksu (9) jāpiemēro arī Lietuvos bankas prasījuma nominālam un procentu samaksai. |
| --- | --- |

(5)

ECBS Statūtu 30.3. pants nosaka, ka katras dalībvalsts, kuras valūta ir euro, NCB ir prasījums pret ECB, kas ir ekvivalents ārējo rezervju aktīviem, kurus tā pārvedusi uz ECB. Noteikumi par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB prasījumu pret ECB denomināciju un procentu samaksu (9) jāpiemēro arī Lietuvos bankas prasījuma nominālam un procentu samaksai.

| (6) | ECBS Statūtu 48.2. pants nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāveic iemaksa ECB rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināti rezervēm, kā arī jāpapildina summas, kas vēl jāiemaksā šajās rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 31. decembri gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Šīs iemaksas summu nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu. |
| --- | --- |

(6)

ECBS Statūtu 48.2. pants nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāveic iemaksa ECB rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināti rezervēm, kā arī jāpapildina summas, kas vēl jāiemaksā šajās rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 31. decembri gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Šīs iemaksas summu nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu.

| (7) | Pēc analoģijas ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 3.5. pantu (10)
  Lietuvos bankas prezidentam ir bijusi iespēja pirms šī lēmuma pieņemšanas paust par to savus apsvērumus, |
| --- | --- |

(7)

Pēc analoģijas ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 3.5. pantu (10)
  Lietuvos bankas prezidentam ir bijusi iespēja pirms šī lēmuma pieņemšanas paust par to savus apsvērumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “ārējo rezervju aktīvi” ir zelts vai ASV dolāri; |
| --- | --- |

a)

“ārējo rezervju aktīvi” ir zelts vai ASV dolāri;

| b) | “zelts” ir Trojas unces zelta Londonas Labas piegādes stieņos (London Good Delivery) kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija (London Bullion Market Association); |
| --- | --- |

b)

“zelts” ir Trojas unces zelta Londonas Labas piegādes stieņos (London Good Delivery) kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija (London Bullion Market Association);

| c) | “ASV dolārs” ir Amerikas Savienoto Valstu likumīgā valūta. |
| --- | --- |

c)

“ASV dolārs” ir Amerikas Savienoto Valstu likumīgā valūta.

2. pants

Apmaksātā kapitāla apmērs un veids

1.   Lietuvos bankas2015. gada 1. janvārī apmaksā savas daļas parakstītajā ECB kapitālā atlikušo summu, kas atbilst EUR 43 051 594,36.

2.   Lietuvos bankas2015. gada 2. janvārī ar atsevišķu pārskaitījumu ECB samaksā 1. punktā norādīto summu, izmantojot Eiropas Automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2).

3.   Lietuvos bankas2015. gada 2. janvārī ar atsevišķu TARGET2 pārskaitījumu samaksā ECB procentus, kas 2015. gada 1. janvārī uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 2. punktu. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot “faktiskais dienu skaits/360” aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.

3. pants

Ārējo rezervju aktīvu pārvešana

1.   Lietuvos bankas2015. gada 1. janvāri saskaņā ar šo pantu un noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši šim pantam, šādi pārved uz ECB ārējo rezervju aktīvu summu, kas ekvivalenta EUR 338 656 541,82:

| Skaidrās naudas ASV dolāru summas euro ekvivalents | Zelta summas euro ekvivalents | Kopējās summas euro ekvivalents |
| --- | --- | --- |
| 287 858 060,55 | 50 798 481,27 | 338 656 541,82 |

Skaidrās naudas ASV dolāru summas euro ekvivalents

Zelta summas euro ekvivalents

Kopējās summas euro ekvivalents

287 858 060,55

50 798 481,27

338 656 541,82

2.   Ārējo rezervju aktīvu euro ekvivalenta summu, kas Lietuvos bankas jāpārved saskaņā ar 1. punktu, aprēķina, pamatojoties uz euro un ASV dolāra kursu, kādu 24 stundu ilgā rakstiskā konsultāciju procedūrā 2014. gada 31. decembrī nosaka Eurosistēma un Lietuvos bankas, un zeltam – pamatojoties uz zelta cenu ASV dolāros par Trojas unci zelta, kāda noteikta Londonas zelta cenas fiksēšanā 2014. gada 31. decembrī plkst. 10.30 pēc Londonas laika.

3.   ECB, cik ātri vien iespējams, apstiprina Lietuvos bankas summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. punktu.

4.   Lietuvos bankas saskaņā ar 1. punktu pārved ECB skaidrās naudas ASV dolāru summu, kas ekvivalenta euro summai, kā noteikts 1. punkta tabulā.

5.   Skaidrās naudas ASV dolāru summu, kas ekvivalenta euro summai, kā noteikts 1. punkta tabulā, pārved uz ECB norādītajiem kontiem. Norēķina datums attiecībā uz skaidrās naudas ASV dolāru summu, kas jāpārved uz ECB, ir 2015. gada 5. janvāris. Lietuvos bankas dod rīkojumu veikt šādu pārvedumu uz ECB.

6.   Zelta, kuru Lietuvos bankas pārved uz ECB saskaņā ar 1. punktu, vērtība ir pēc iespējas tuvāka EUR 50 798 481,27, to nepārsniedzot.

7.   Lietuvos bankas 1. punktā minēto zeltu neinvestētā veidā pārved uz ECB noteiktiem kontiem ECB noteiktās vietās. Norēķinu diena zeltam, kas jāpārved uz ECB, ir 2015. gada 5. janvāris. Lietuvos bankas dod rīkojumu veikt šādu pārvedumu uz ECB.

8.   Ja Lietuvos bankas pārved uz ECB zeltu, kura vērtība ir mazāka par 1. punktā norādīto summu, tad 2015. gada 5. janvārī tā uz ECB norādītu ECB kontu pārved iztrūkumam ekvivalentu summu skaidrā naudā ASV dolāros. Šī skaidrā naudā ASV dolāros nav daļa no ārējo rezervju aktīviem, ko Lietuvos bankas pārved uz ECB saskaņā ar 4. punktu.

9.   Starpību starp kopējās summas euro ekvivalentu, kas minēts 1. punktā, un summu, kas minēta 4. panta 1. punktā, ja tāda ir, sedz saskaņā ar 2014. gada 31. decembra Nolīgumu starp Lietuvos bankas un Eiropas Centrālo banku par Lietuvos bankas prasījumu pret Eiropas Centrālo banku saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 30.3. pantu (11).

4. pants

Iemaksām ekvivalento prasījumu denominācija, termiņš un procentu samaksa

1.   Lietuvos bankas no 2015. gada 1. janvāra saskaņā ar 3. panta noteikumiem par norēķinu dienām ārējo rezervju aktīvu pārvešanai ir euro denominēts prasījums pret ECB, kas ekvivalents Lietuvos bankas kopējai euro izteiktai iemaksai ārējo rezervju aktīvos. Šis prasījums ir vienāds ar EUR 239 453 709,58.

2.   No norēķinu dienas par Lietuvos bankas prasījumu pret ECB maksā procentus. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot “faktiskais dienu skaits/360” aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst 85 % no Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotās robežlikmes.

3.   Saskaņā ar 2. punktu aprēķinātos uzkrātos procentus Lietuvos bankas maksā katra finanšu gada beigās. ECB katru ceturksni par uzkrājušos summu informē Lietuvos bankas.

4.   Prasījums nav dzēšams.

5. pants

Iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos

1.   Lietuvos bankas ar 2015. gada 1. janvāri veic iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos, kas pielīdzināti šīm rezervēm, kā arī papildina summas, kas vēl jāiemaksā rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam 2014. gada 31. decembrī.

2.   Summas, kas Lietuvos bankas jāiemaksā, nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu. Atsauce 48.2. pantā uz “daļu skaitu, uz kādu attiecīgā centrālā banka ir parakstījusies” un “daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas” ir atsauce uz Lietuvos bankas un citu dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB svērumu ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmumam ECB/2013/26.

3.   “ECB rezerves” un “uzkrājumi, kas pielīdzināti šīm rezervēm” 1. punktā ietver ECB vispārējo rezervju fondu, atlikumus pārvērtēšanas kontos un uzkrājumus ārvalstu valūtas kursu, procentu likmju, kredīta, tirgus cenas un zeltas cenas riskiem.

4.   ECB vēlākais pirmajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2014. gadu, aprēķina un apstiprina Lietuvos bankas summu, kas Lietuvos bankas jāiemaksā saskaņā ar 1. punktu.

5.   Lietuvos bankas otrajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2014. gadu, izmantojot TARGET2, samaksā ECB:

| a) | summu, kas ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu, atņemot summu, kas pārvesta, pārsniedzot 4. panta 1. punktā minēto prasījumu 3. panta 5. punkta un 3. panta 7. punktā noteiktajos norēķinu datumos (iepriekšēju iemaksu), ja tāda ir; |
| --- | --- |

a)

summu, kas ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu, atņemot summu, kas pārvesta, pārsniedzot 4. panta 1. punktā minēto prasījumu 3. panta 5. punkta un 3. panta 7. punktā noteiktajos norēķinu datumos (iepriekšēju iemaksu), ja tāda ir;

| b) | procentus, kas no 2015. gada 1. janvāra līdz norēķinu dienai uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

procentus, kas no 2015. gada 1. janvāra līdz norēķinu dienai uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu.

6.   Saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot “faktiskais dienu skaits/360” aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.

6. pants

Kompetence

1.   Ciktāl tas nepieciešams, ECB Valde dod norādījumus Lietuvos bankas, lai precizētu un izpildītu jebkuru šī lēmuma normu un lai rastu pienācīgus risinājumus jebkurām iespējamām problēmām.

2.   Jebkurš ECB Valdes saskaņā ar 1. punktu dots norādījums tiek nekavējoties paziņots ECB Padomei, un ECB Valde ievēro jebkurus ECB Padomes lēmumus šajā jautājumā.

7. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 31. decembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  Padomes Lēmums (2014. gada 23. jūlijs) 2014/509/ES par euro ieviešanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (OV L 228, 31.7.2014., 29. lpp.).

1

(2)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

2

(3)  Lēmums ECB/2013/30 (2013. gada 29. augusts) par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku monetāro ienākumu sadali (OV L 16, 21.1.2014., 61. lpp.).

3

(4)  Lēmums ECB/2013/28 (2013. gada 29. augusts) par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 16, 21.1.2014., 53. lpp.).

4

(5)  Lēmums ECB/2013/31 (2013. gada 30. augusts) par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (OV L 16, 21.1.2014., 63. lpp.).

5

(6)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  2013. gada 21. jūnija Lēmums ECB/2013/17 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (OV L 187, 6.7.2013., 15. lpp.).

7

(8)  Lēmums ECB/2013/26 (2013. gada 29. augusts), ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi ieguldīšanai Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku pārvestajiem ārējo rezervju aktīviem ekvivalento prasījumu koriģēšanai (OV L 16, 21.1.2014., 47. lpp.).

8

(9)  Saskaņā ar 1998. gada 3. novembra Pamatnostādni ECB/2000/15, kurā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 16. novembra Pamatnostādni un kura attiecas uz ārējo rezerves aktīvu sastāvu, vērtēšanu un noteikumiem, kas piemērojami to sākotnējam pārskaitījumam, kā arī līdzvērtīgu prasījumu denomināciju un atmaksāšanu (OV L 336, 30.12.2000., 114. lpp.).

9

(10)  2004. gada 19. februāra Lēmums ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

10

(11)  OV C 64, 21.2.2015., 5. lpp.

11

---

Labojumi

| 21.2.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 50/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 50/48

---

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2014/488/KĀDP (2014. gada 22. jūlijs), ar kuru īsteno Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 217, 2014. gada 23. jūlijs
  )

50. lappusē pielikuma “A. Personas” pirmajā slejā:

tekstu:

“180.

181.

182.”

lasīt šādi:

“192.

193.

194.”

---